194 HUNPALVY 



A Vág jobb paitjáa Galiczia határszéléig a kárpáti homokkövek uralkodnak, 

 melyek között itt-olt, pl. Vranye és Radina közölt s odább éjszakra Csacza környé- 

 kén , a világosszürke és veres juramcsz , melyben animonitok találtatnak, mutatko- 

 zik. A Kisucza jobb partján, Chlumecz falu közelében nielaQrkonglomerat van, mely- 

 lyen homokkő és márga váltakozva települnek. 



A lietavai várromot környező hegyek konglomeratokból állanak , melyek a 

 szulyovi numulilmészkövekkel !»zonosoknak látszanak. A rajeczi fürdőt éjszakról 

 festői, meredek mészkősziklák környezik, melyek a völgyet összesiorítják , s a 

 zsolnai völgymedcnczét a rajeczitól elválasztják. A zsolnai völgyet közvetlenül be- 

 rekesztő hegyek többnyire igen meredek lejtőjüek s 600—1000 lábra emelkednek 

 a völgy talpa fölé. Többnyire erdőtelének s részint kárpáti homokkőből , részint 

 liaszmészböl alkotvák. 



Znio-Váralja Gajdéi és Facskó vidékein a mészkövek és dolomitok uralkodnak, 

 de helylyel közzel a gránit is felüti magát. — Annyi tehát bizonyos, hogy a Velerna- 

 hola és szomszéd hegységek a réteges kőzeteken líivül csak plulói képezményeket 

 foglalnak magokban , de semmiféle vulkáni közetet. 



A zsolnai völgy, melyben Zsolna, Bicsicza, Visnyove, Roszina, Trnove, Moisz 

 és Tepliczka helységek feküsznek, s mely körülbelől l'/* nifldnyi hosszú s 1 mfldnyi 

 széles, mint feljebb láttuk, legerőbben s leggyakrabban rendíltetett meg. S c h m id t 

 a legerősebb rengés területét kerülékes görbével fogja be , mely 6 [ J mfldnyi tér- 

 séget Zsolna, Gbellán , Sz. Márton és Porupka helységekkel együtt magában foglal, 

 s a rengés központját a Veternahola (Nyitrai hegység) éjszaki részébe, a M i n c s o v 

 hegybe, vagyis az éjszaki szél. 49^ 7,g' s a keleti hossz. 36"3l' alá teszi. J e i 1 1 e 1 e s 

 a rengés központját nem a Mincsov gránit tömegébe , de az ezt Zso!na felé köpeny- 

 szerüleg borító neptuni képződményekbe , Sadebeck végre Roszina közelébe, 

 az éjszaki szél. 49'' II' s keleti hossz. 36" 27' alá, teszi, mely pont egyenes vonal- 

 ban Zsolna s a Mincsov közt fekszik, kissé közelebb Zsolnához mint a Mincsovhoz. 



A földrengés köz-vagyis inkább kiinduló pontját az időnek , melyben a földren- 

 gés a különböző helyeken kezdetét vette, s a rengési hullámok irányának szabatos 

 meghatározása által lehetne kitalálni. De a rengés kezdetének ideje csak nagyon 

 kevés helyen, sőt talán scholsem, jegyeztetett fel pontosan. Az időbeli adatok azért 

 a rengés kiinduló pontjának meghatározására nem alkalmasak. Tehát a rengési hul- 

 lámok irányát illető adatokhoz kell, e tekintetben folyamodnunk. Azonban ezen ada- 

 tok is se nem elegendők, se nem eléggé szabatosak és biztosak, sőt gyakran ellen- 

 keznek egymással. S c h m i d t a következő adatokat számlálja elő : 



Zsolnán, a Zsolnától keletre a Vág partján levő sóhivatalban, Roszinán, Vis- 

 nyovén , Bicsiczán délkeletről éjszaknyugatra ment a rengési hullámok iránya, 

 Rajecz-Tepliczen keletről nyugatra vagy keletéjszakkeletről nyugatdélnyugatra ; 

 Kő-Porubán éjszakkeletröl délnyugatra vagy keletéjszakkeletről nyugatdélnyugalra; 

 Gyurcsinán éjszakról délre vagy éjszakkeletről délnyugatra ; Teplicskán délről éj- 

 szakra; Nedeczen és Gbellánban szintúgy; Tierchován délről éjszakra vagy délnyu- 

 gatról éjszakkeletre; Strecsnón délnyugatról éjszakkeletre; Priekopán nyugatról 

 keletre vagy éjszaknyugatról délkeletre; Sz. Mártonban cjszaknyugatról délkeletre; 

 Nezpiilban nyugatról keletre vagy éjszaknyugatról délkeletre ; Znió-Varalján éjszak- 

 ról délre vagy éjszakéjszaknyugatról déldélkeletre. Ezen 17 pont irányaiból következ- 

 teti, hogy a rengés központja az éjszaki szél. 49* 7,,' s a keleti hossz. 36"31' alá, 

 vagyis épen a Mincsov hegybe esik. Sadebeck csak a következő adatokat tartja 

 biztosaknak: Zsolnán a rengési hullámok délkeletről éjszaknyugatra s megfordítva 

 mentek ; Bicsiczán keletről nyugatra (nem pedig délkeletről éjszaknyugalra); Gyur- 

 csinán éjszakról délre vagy éjszakkeletröl délnyugatra; Kö-Porubán szintúgy; Vis- 

 nyo vén délről éjszakra s megfordítva ; Znio- Váralján éjszakról délre s Sz. Márton- 

 ban éjszaknyugatról délkeletre. Ezen adatokból már azt következteti , hogy a föld- 

 rengés kiinduló pontja az éjszaki szél. 49o 11' s keleti hossz. 36" 27' alá esik. 



