AZ 1858 JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 195 



J ei tte I e s különösen iné^ a következő adatokat hozza fel : Szucsán, Túrán 

 és Párnicxa helységekben, úgy Kiibinhan is délnyugatról jöttek a rengések ; Rózsa- 

 hegyen , Madocsányban, Nagy-Selmcczen (Liptóban) délnyugatról vagy déjdélnyu- 

 gatról ; Beszterczcbányán és Körniöcxbányán éjsz.aknyugalról délkeletre; 0-Sztub- 

 nán éjszaknyugatrol; Gajdelben éjszakéjszakkcletröl ; Rajeczen keletről nyugatra. 



De más tudó.sitások oly rengési irányokat állítanak, mslyek a fölvett központ 

 fekvésétől többé kevesbbé eltérnek. Bánlalván a rengések állítólag éjszakkeletröl 

 délnyugatra mentek, Bicsiczán keletről nyugatra, Nagy-Bicsén délkeletről éjszak- 

 nyugatra , Kotyesón is délkeletről , Puchóban és Bellusban éjszakkeletről délnyu- 

 gatra , Pruszkában éjszakról délre , a Kisucza völgyében egyenest délről éjszakra. 

 Rózsahegyen déldélnyugatról éjszakéjszakkeletre, stb. Sadebeck azt állítja, 

 hogy a porosz-sziléziai helységekből érkezett tudósítások 1 e I e hibásan jelöli meg a 

 rengés irányát. Nem igen hihető , hogy a zsolnai völgyben és Turóczban a rengések 

 irányát szabatosabban észlelték volna meg , s Schmidt az eredetileg bevallott irá- 

 nyokon tetemes módosításokat tett , csakhogy a Mincsovra mutassanak. 



Még azt sem tudjuk bizonyosan, vájjon a különböző irányban elhúzódó hegy- 

 lánczok s a különböző alkotású közctnemek nem változtatják-e meg a lökések, a 

 földhullámok eredeti irányát ; s vájjon , ha nagyobb kiterjedésű földrengés hullám- 

 jainak irányát minden helyen tökéletes szabatossággal lehetne meghatározni, vala- 

 mennyi megrendült helynek rengési irányai egy középpontra mutalnának-e ? Annyi 

 bizonyos, hogy a szóban levő földrengés idejének cs irányának meghatározására tö- 

 kéletesen jól járó órák és úgynevezett seisometerek vagyis rengés mérők nem 

 használtattak. Tehát az időre és irányra vonatkozó adatok mind többé-kevesbbé hiá- 

 nyosak és bizonytalanok. 



A földrengés! központ természetesen nem lehet mathematikai pont , hanem ki- 

 sebb-nagyobb terjedelmű tér, melyre a földalatti lökések, melyek a földkéreg kisebb- 

 nagyobb darabját megrendítik , legelsőben s közvetlenül hatnak. E lökések tehát 

 alkalmasint mindig alólról fölfelé ható , függőleges lökések. — Sem a zsolnai völgy- 

 ben , sem a Mincsov vagy más közel hegyen nem talállak oly helyet , melyet bizo- 

 nyos nyomok, emelkedések vagy sűlycdésck, hegy- vagy sziklanmiások, nagy föld- 

 hasadások, stb. mint azon helyet jelölnének meg , melyre az első eredeti lökések 

 hatottak. Azért úgy vélem , hogy a szóban levő földrengés kiinduló poncát mathe- 

 matikai szabatossággal nem lehet meghatározni. Csak annyi bizonyos , hogy Zsol- 

 nán és délkeleti vidékén a rengés legerősebben nyilatkozott. De nem látom semmi 

 okát, miért kelljen a rengés központját épen a Mincsov hegybe, vagy ennek éjszak- 

 nyugati clőhegyeibe, vagy lejebb a völgybe, Roszina mellékére tenni. Azon hegyek 

 semmi nyomát sem nmtatlák annak , hogy ott a lökések legislegerösebbek lettek 

 volna , s Roszina közvetlen vidékéről épen bizonyosan tudjuk , hogy ott a rengés 

 aránylag gyengébb volt, mint Zsolnán, Bicsiczán, Visnyovén , Gyurcsinán vagy 

 Sztrecsnón. 



II. A f ö 1 d r e n g é .« elterjedése hazánkban. 



A jan. 15-kei földrengés Zsolnától éjszakra az egész Kisucza-völgyön terjedt 

 el, de mindinkább fogyó erővel. Már Krasnónés Csaczán is gyengébb volt, 

 mint Lieszkoveczen vagy Ki su c z a - Új h e ly e n. De még Rakova, 

 Sztaszkov ésThurzovka helységekben is jól érezték. 



A Varinból Árvába vivő völgyben is , névszerint Krasznan, Sztrázsa, 

 Tiszina, Bella, Liszicza s Terhova helységekben is gyengébben ren- 

 dült meg a föld. De a beliai és tierhovai templomokon még némi repedések támadtak. 



Árvában a Kornhuber és Jeitteles által említett hivatalos jelentés szerint a 

 Vescele, Vavrecsha, Námeseto, Nissna ée Bielipotok helysége- 



13* 



