AZ 1858. JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 203 



Radun,Troppnu, Schlackati, Leiter.sdorf, Ekersdorl, Ben- 

 n i s c h , Z o s s e n , B r a u n s d (i r I , B r a n s d o r f , J ii g e r i» d o r f, S k r o- 

 c h o w i t z , végre még R o s w a 1 d e , H o t z e n p 1 o t z, l I) f r s d o r f, Z u c k- 

 mantel, Reiwiesen, Frciwalden, Fitzenliau, Adelsdorf, sa 

 These inentébtn fekvő Wiesenberg, Züpfaii, SchOnberg és a Zasava 

 mellett fekvő Hohcnstadt. Azonkivűi a troppaui keniietnek még számos más 

 helységeiben is kisebb-nagyobb foldrcinegést éreztek, Troppau városában a 

 bútorok megmozdultak , könnyebb tárgyak asztalról szekrényről leestek, a jég re- 

 csegett , több ember szédülést kapott; némelyek, kik ágyban feküdlek, olyan ér- 

 zést kaplak, mintha valami nagy állat ágyokat ismételve emelgetni akarta volna. 

 Itt-ott leesett a vakolat, alvók felébresztettek. A rengés a pályaudvari óra szerint 

 8 után 20 perczkor állott be. Különös, hogy Grá f en b ergben semmitsem érez- 

 tek, holott a szomszéd Frciwaldau , Zuckmantel, Adelsdorf és Reiwiesen teteme- 

 sen megrendültek. Freiwaldauban a két lökésre több ajl() megnyílt, s a közel 

 Fitzenhauban borzasztó csörömpölés és tompa dörgés után két erős lökés követ- 

 kezelt. Különös az is, hogy 51 e s s e n d o r f ban délre Freudenlballól, Karlsberg 

 és Neurode közelében , a vulkanikus „Venushegy" lejtőjén semmitsem veitek 

 észre; a Freudenthaltól délre emelkedő bazalt és salakból álló Köhlerbergen, a« 

 ottani bucsus templom melletti korcsmában sem érezték a rengést. De a szomszéd 

 Raase, Sprachendorf és Bárn helységekben tetemes rengés volt. Odrau- 

 ban és Neumarktban is erős rengés volt — Brünn, Plumenau, Ge- 

 witsch, Trübau, és Tatenitz a legnyugatibb morvái helységek, melyekben 

 a rengést még érezték. E helységek körülbelöl Glatz, Langenbielau és 

 Reichenbach porosz-sziléziai helységekkel egy azon hosszúsági fok alatt 

 esnek. S csak kevéssel odább nyugatra esik Geiersberg csehországi helység, 

 hol a grófi kastélyban a rengést szintén megérezték. Csehországban azon 

 kivül még csak K r a t z a u ban , az Óriási hegység nyugati alján , éreztek némi 

 rengést. 



3. Porosz-Szilézia. 



P r o s z - Sz i I é z i á ban az Odera és mellékvölgyei mentéhen aránylag 

 igen nagy területen terjedt el a földrengés , Zsolnától egyenest éjszakra L u b 1 i- 

 nitzig mintegy 21 mfldre , éjszaknyugatra Boroszlón fülig N é m e t - H a m- 

 m e r i g (Trebnitz mellett) , valami 35 mfldre s a Boroszlulol délnyugatra levő 

 Hirschbergig és Pctersdorfig valami 39 mfldre. Hammer a leg- 

 éjszakibb , Petersdorf pedig a legnyugatibb helységek , hol a loldreni'ést érezték, 

 eltekintve a Pctersdorltól délnyugatra fekvő Kratzau cseh helységtől, hol állítólag 

 szintén éreztek még némi rengést. Legkelelibi) pontja a reugési területnek Porosz- 

 Sziléziában Myslowitz, mely Tierhovától kissé keletre, Beszlerezebányától pedig 

 kissé nyugatra esik. Krakó majdnem egy , Tarnow pedig majdnem két egész fok- 

 kal odább keletre vannak. 



Természetes , hogy a rengés kiinduló pontjához közelebb eső Felső-Szilé ziá- 

 ban , az Oppelni kerületben erösebben s átalánosabban nyilatkozott mint a távo- 

 labbi Közép-Sziléziában , vagyis a Boroszlói kerületben. Legtöbb tudósítás két Ui- 

 kést említ , melyek közül az első gyengébb volt a másiknál ; időközben a föld 

 remegett. Némelyek három lökésről szólnak. A tünemény 1—2, mások szerint 

 7 — 8, sőt 15—20 mperczíg tartott. Földalatti morajt csak néhány helyen hallottak. 



Az Odera, Neisse folyók s az osztrák határ közötti vidéken különösen a kö- 

 ve^tkezö helységek érezték a rengést : P e t e r z k o w i t z, II u 1 t s c h i n, A n n a- 

 berg, Ratibor, Dirschel, Bahitz, Leobschütz, Königsdorf, 

 Friedersdorf, Felsö-Glogau, Kosel, Proskau, Schönwitz, 

 Neisse, Lindevtriese, Geiersdorf, Johannisberg, Reichen- 

 stein. Peterzkowitzban különösen az ottani köszénbányákban is éreztek rengést 

 és morajt, és pedig a mélyebb, mintegy 200 lábra az Odera színe alatt levő bá- 



