AZ 1858. JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 205 



portol képező Agnetcndorf, Pctersdorf, lIcrmsHorf, War ni- 

 briinn és Hirschberg helységekben érezték a rengést. Ohlauban még oly 

 erősen rendült meg a löld , hogy a bútorok erősen mozogtak , a poharak ossze- 

 koczogtak. Még Nagy-Wilkauban is zörögtek az ablakok, s megmozdultak a falon 

 i'üggó képek. Hirschbergben s a szomszéd falvakban, melyek az Óriási liegység 

 keleti oldalán fekszenek , különösen a Kratzau cseh helységgel majdnem egyazon 

 szélesség alatt levő Agnetendorfban a rengés még tetemes erővel nyilatkozott, és 

 pedig, mint állítják, a hegység lejtőjén fölfelé mind erősebben. 



Magyarországon kiviil a földlökések csak a következő helyeken ismétlődtek 

 a jan. 15-kei éjszaka folytában: P 1 e s s ben éjjeli 11, B r i e g ben 12, L e o b- 

 s c h ü t z ben 12, Troppau ban 12, Braunsdorfbanl'/a, Freudenthal- 

 ban éjfél előtt, H o m b o k ban 11 órakor. Morvában és Sziléziában a rengési 

 pontok mind a nyugati hosszúság 34 — 37 fokjai között vannak , csak Hirschberg 

 s a szomszéd falvak körülbelől egy fokkal odább nyugatra esnek mint Brünn, 

 Tatenitz, Glatz , Reichenbach. 



IV. A tények és tünemények egybeállítása. 

 1. A f ö 1 dr en g é s t e r ül e t e , alakja, t e r j e d é s i s e b e s s é g e. 



Már feljebb láttuk a földrengés területét hazánkban. Ha most összes területét 

 tekintjük, látjuk, hogy az a szélesség 47" 52', ha Mária Noslrát vesszük déli 

 határpontjául, vagy 47« 47', ha Esztergomot is belefoglaljuk, meg 51" 23' (Német- 

 Hammer, Porosz-Sziléziában) , s a hosszúság 32" 38' (Kratzau Csehországban) és 

 38" 40' (Tarnow Galicziában) között fekszik ; tehát 3 szélességi fokot s 36 per- 

 czet vagyis 54 mfldet éjszakról délre s 6 hosszúsági fokot s 2 perczet vagyis 

 körülbelől 59 mfldet keletre nyugatra foglal el. A rengési területet körülhatá- 

 roló vonal, mellyel minden irányban a legszélsőbb helyeket, melyeken, adataink 

 szerint , a rengési hullám még érezhető volt , összekapcsoljuk , szabálytalan sok- 

 szöget mutat. Azon határvonal t. i. Német-Hammertól (Trebnitz közelében) Bo- 

 roszlón át Hirschbergbe fut , Porosz-Szilézián keresztül , onnan az Iser vagyis 

 Óriási hegységen keresztül Kratzauba megy Csehországban , ott hegyes szögletet 

 képezve délkeleti irányban a Szudeli liegység keleti oldala mentében Geyersbergig, 

 azután inkább déli irányt vévén s Tatcnilz helység mellett a cseh-niorva határt 

 szegvén, Morva-Trübau-on át Brünnbe megyén. Brünntől derékszögletben Auster- 

 litz és Magyar-Brod városokon keresztül a Kis-Kárpátokat éri s ezeken keresztűl- 

 mcnve Trencsén városa déli határát érinti. Innen délre kanyarodik s Bán és 

 Nyilra városokon keresztül Börzsönynek , Mária-Noslrának s Esztergomnak tart. 

 Onnan éjszakkeleti irányban felfelé kanyarodva s Balassa-Gyarmat és Szécsény 

 között elmenve Nagy-Szalatnát , Libetbányát , Breznobányát érinti s éjszaknyugat- 

 nak fordulva Sz. Miklósi éri Liptóban , azután belép a galicziai haláron s éjszak- 

 keletnek menve fllakovvon keresztül f arnownak fordul , onnan egyenest nyugatnak 

 megy s Krakót érinti, azután éjszaknyugatnak fordulva Myslowitz , Woischnik, 

 Lublinitz és Kreuzbiirg helységeken keresztül Strehlítzbe s végre Német-nanimerbe 

 jut. Az így megjelölt határvonal által körülfogott rengési területnek alakja egé- 

 szen szabálytalan , s nyúlt kerülékhez csak úgy hasonlít , ha messzire kiugró 

 szögleteit elmetszük. Az így képezhető kerüléknek nagy tengelye Német-Hammer- 

 tól déldélkeletre Börzsönyig s Mária-Nostráig megyén , s e vonal hossza körül- 

 belől 55 földírati mfld. E vonal az egész területet két egyenlőtlen részre osztja, a 

 nyugati sokkal kisebb lévén mint a keleti , s körülbelől 5 niíldre nyugatra esik 

 Zsolnától, mert Bellus és Illava között megyén el. De ha Német-Hammertól Ba- 

 lassa-Gyarmatnak húzunk egy vonalt , akkor ez Bicsc és Zsolna közt , tehát a 

 zsolnai völgyön megyén keresztül , s a rengési területet csaknem két egyenlő 

 részre osztja. E vonal hossza öS^io földírati mild ; iránya körülbelől egyenközü a 



