206 HUNFALVY 



Zsolnát Visnyóval egybekapcsoló vonallal. Azon vonal, melyet Brtinntöl éjsiak- 

 keletre Tarnovvig húzunk , a Néniet-Hanimertól Balassa-Gyarmatnak menő vonalt 

 majdnem derékszög alatt metszi , és pedig Friedland ég Ostrawitza között , tehát 

 valami 11 mfldre éjszaknyugatra Zsolnától. E két vonal a szegési pontján csaknem 

 épen felezi egymást. A nagy tengely irányában a rengési hullámok éjszakra majd- 

 nem még egyszer oly messzire terjedtek mint délre , míg keletnyugati irányban, 

 tehát a kis tengely irányában, a különbség csak valami 7 mfldet tesz, t. i. ennyi- 

 vel terjedt a rengési hullám odább keletre mint nyugatra. 



S c h m i d t a munkájához csatolt térképen kissé máskép írja körül a rengési 

 területet ; legnyugatibb pontul Hirschberget veszi, onnan délkeletre Cseh-Trübauig, 

 azután megint déldélnyugatra a hosszúság 34-dik fokáig viszi a határvonalt , on- 

 nan keletre Lundenburgon s a Kis-Kárpátokon keresztül Vág-Ujhelytöl délre s a 

 Vág bal partján egész Esztergomon ttílig , azután éjszakkeletnek a hossz. 38-ik 

 fokán tűiig , odább ismét éjszaknyugatra Sz. Miklósig , onnan pedig éjszakkeletre 

 Szandecig és Tarnowig , onnan végre éjszaknyugatra Krakón és Tarnovitzon meg 

 Boroszlón felül Hirschbergig. Az így körülírt terület éjszaknyugatról délkeletre 

 dűlt kúplaphoz hasonlít. A rengésnek különböző hatályosságát hatféle színárnya- 

 lattal tünteti ki. A legeiősebb színnyomat valami 6 négyszeg mfldnyi, délkeletnek 

 dülö , kerülékalakü területet tüntet ki , délkeletre Zsolnától a Mincsov délkeleti 

 oldaláig, s magában foglalja a rengés állítólagos központját. Azután egy nagyobb, 

 Zsolnától egyenest délnek Német-Prónán túlig körülbelöl Sztubnáig terjedő s más- 

 felöl Sz. Mártont és Varint is magában foglaló kerúlékkel a kevesbbé erős ren- 

 gés területét tünteti fel. A harmadik , körtealaku , színárnyalat Csaczától nyúlik 

 délre, Bellust, Nagy-Tapolcsányt , Sclmeczbányát , Zólyomot , Beszterczebányát 

 magában foglalva s Rózsahegytől nyugatra felnyúlva. A többi terület Magyar- 

 országon már a leghalványabb színárnyalattal jelöltetik meg, ugyanazzal, mely Ga- 

 liczia, Porosz-Szilézia keleti és éjszaki s Morvaország nyugati területeit fedi s 

 mely a leggyengébb rengést , vagyis azon helyeket mutatja , hol a rengés csak 

 helylyel közzel , de nem átalánosan éreztetett. Szilézia és Morvaország területei- 

 nek egyes részeit még két külön színárnyalattal tünteti ki, melyek éjszaknyugat- 

 ról délkeletre dűlő hegyes kúpot láttatnak. 



J e i 1 1 e 1 e s is kitünteti különböző színnyonialtal a rengés különböző hatályos- 

 ságának vidékeit , de csak három fokozatot különböztet meg : a legerősebb ren- 

 gés területét ; azon területet , melyben a rengés világosan s majdnem átalánosan 

 éreztetelt s végre azon vidékeket , melyeken a rengést gyengén s csak szór- 

 ványosan érezték. Szerinte a legerősebb rengés területe Kisucza-Üjhelyen felül 

 kezdődik s magában foglalja egyfelől Bicsét , Gajdéit, Német-Prónát, másfelől 

 Mosóczot, Sz. Mártont, Varint és Teplicskát is; tehát körülbelöl ugyanazon vi- 

 déket , melyet mi is a legerősebb rengés területének mondtunk. A másik terűlet 

 éjszakra Oppeln-ig, délre Ipoly-Sághig , nyugatra Hohenstadtig s keletre majd- 

 nem Krakóig terjed , de itt-ott félbe van szakítva a harmadik fokú terület egyes 

 szakaszaival. 



Azonban mindezen megkülönböztetések csak nagyjából fogadhatók el, s bátran 

 állíthatjuk , hogy Schmidt cs Jeittelcs földrengési térképei még hibásab- 

 sak, mint a magyarországi divatos clhnographiai földképek. A földrengési hullá- 

 mok ugyan is nem terjeszkednek oly szabályossággal , hogy erejök a központtól 

 való távolság növekedlével fokozatosan s egyaránt fogyna ; sőt az aránylag erősen 

 megrendült helyek tőszomszédságában olyan helyek fordulnak elő , melyek a ren- 

 gést csak igen csekély mértékben vagy épen nem érezték. Igen sok helységből, 

 melyek a rengési területbe esnek , semmi tudósításunk nincsen. Az olyan hely- 

 ségekről tehát nem tudhatjuk, vájjon azokat is értc-e a földrengés s micsoda mér- 

 tékben? Mert számos helyről, melyek a fölvett földindulási központtól épen nem 



