208 HUNFALVY 



Ha inár föltessziik , hogy Zsolnán a rengés 8 utáni 15 perczkor kerdödöti, 

 akkor a Zsolnától mintegy 13 ívperczrc nyugatra esö Bicsén az óra még csak 8 

 utáni 14' 8" mutathatott, s lehetetlen, hogy olt a rengés 36 első s 52 másod- 

 perczczel később jelentkezett volna mint Zsolnán. Pruszka vagy 34 ívpercznyire 

 nyugatra esik Zsolnától , tehát a zsolnai rengés kezdetén ott még csak 8 óra 

 12' 41" volt , s a tudósító szerint a rengésnek 22' 16"-re lett volna szüksége, 

 hogy oda érkezzék. Rózsahegy ellenben 33 ívpercznyire keletre esik Zsolnától, 

 tehát ott a zsolnai rengés kezdetén már 8 óra 17' 12" volt s odáig a rengés 

 1' 48" alatt jutott volna. 



Miként a magyarországi , úgy a sziléziai és a többi időbeli meghatározások is 

 nagyon bizonytalanok és hiányosak. Azért a földrengés sebességét csak bonyodal- 

 mas egyenletek útján lehet hozzávetőleg meghatározni. Schmidt és Sadebeck 

 a látszólag legbiztosabb adatok nyomán kiszámították a földhullámok terjedési se- 

 bességét. Schmidt következő eredményre jutott: a rengés közepes sebessége 

 egy perczben 1.9317 mfldet s egy niásodperczben 122,57 párisi ölet, azaz 735'/'io p. 

 lábat tett. Sadebeck kiszámítása szerint ellenben a földrengés csak 1' 3" alatt 

 tett egy földírali mfldet s egy másodpercz alatt csak 375 rajnai lábat haladott. 



A földrengések terjedési sebessége bizonyosan nagy mértékben függ az első 

 lökés erejétől , az illető kőzet mekkoraságától és szerkezetétől , a hegylánczok 

 irányától és sok más körülménytől. Azért előre is tudhatjuk, hogy nem minden 

 földrengés halad egyenlő sebességgel ; de talán az sem áll , hogy az egy azon 

 központból kiindult földrengés, midőn különböző szerkezetű és eredetű kőzeteken, 

 s mindenféle fekvésű völgyeken halad keresztül, elterjedése minden pontján egyen- 

 letes s egyenlő sebességgel halad. A hang- és vízhuUániok egyenlő sebességgel 

 terjednek , mert egynemű közegben haladnak. Ellenben a földhullámok útjokban 

 különböző szerkezetű közetfajokon, melyek a földkérget alkotják, mennek keresz- 

 tül. De fölteszik, hogy a földhullámok sebessége egyenlő marad, s így kiszámít- 

 ják az egyes földrengések átalános scbesséjíét. S ezt különböző földrengéseknél 

 különbözőnek találták. 



A Rajaa vidékén 1846. jul. 29. volt földrengés , ugyancsak Schmidt ki- 

 számítása szerint , egy perczben körűlbelöl 3.566 mfldet , vagyis egy másodpercz 

 alatt 1357 párisi lábat tett, tehát az 1858. jati. 15-Kci földrengés sebessége kö- 

 rűlbelöl felényivel kisebb volt. 



Az 1755. nov. 1. lissaboni földrengés sebessége Mitschell fölvetése 

 szerint 4'/2 földírali mfldet telt egy perczben, vagyis 1650 p. lábat egy niásod- 

 perczben ; az Antillákon 18l3. febr. 8. előfordult rengés sebessége pedig 2180 p. 

 lábat tett egy mperczbcn. 



Sadebeck fölvetése szerint a mi rengésünk kiindulási pontján hihetőleg 

 8 utáni 8 perez 16 músodperczkor állott be , s ehhez képest számítja ki a külön- 

 böző helyeken történt rengés valóságos kezdetidejét , mely gyakran igen teteme- 

 sen különbözik a tudósításokban bejelentett időtől. így pl. Körmöczbányán, Sade- 

 beck fölvetése szerint, a rengés 8 utáni 16,*, Beszterczebányán 17,,, Zólyomban 

 19,7 perczkor állott be , nem pedig mint bejelentetett 8 utáni 25 perczkor. 



Hoff 115 földrengést számlál elő, melyek 1821—30 az Alpoktól éjszakra 

 előfordultak ; azokból 77 a téli és őszi s 38 a nyári és tavaszi időre esett. M e- 

 r i a n szerint Bázelben 1836-ig ősszel és télen 80 , tavasszal és nyáron pedig 40 

 földrengés fordult elő. Perrey 914 földrengést hoz fél, melyek Európában a 

 IV. századtól fogva 1844-ig előfordultak, s azokból 521 az őszre és télre, 393 

 pedig a tavaszra és nyárra esett. V o 1 g e r végre az Alpok vidékein észlelt 1230 

 földrengést számlál elő , melyekből az őszre és télre 774 , a tavaszra és nyárra 

 pedig 456 esett. Tehát Európában csakugyan a legtöbb földrengés téli időben 

 szokott lenni , s a mi földrengésünk is a téli rengések számát növeli. V o l g e r 

 egybeállításából az is kitetszik, hogy aránylag legtöbb földrengés éjjel fordul 



