AZ 1858. JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 209 



elö. Végre P e r r e y 7000 rengés összehasonlító egybeállításából azt hozta ki, 

 hogy a holdnak bizonyos befolyása van a földrengésre; mert legtöbb földrengés 

 újhold kor és holdtölte kor történik , s ima a mi földrengésünk is újhoíd- 

 kor történt, mely 1858-ban épen jan. 15-dikén reggeli 6 órakor 48 perczkor 

 állott be. 



2. A földrengés viszonyai a magasságra és mélységre sa 

 földszin alakulatára és szerkezetére nézve. 



A rendűlés az épületek felsőbb emeleteiben átalában erősebb volt mint azok- 

 nak földszinti részeiben. Sok helyütt földszint a legkisebb rengést sem vetlek 

 észre , míg a felsőbb emeletek tetemesen megrendültek , hogy az ablakok zörög- 

 tek , a csengetyük megcsendültek , ajtók kinyíltak , bútorok és képek mozogtak. 

 Hogy a földlökések által megrendített épületek felsőbb részei erösebben inogtak, 

 mint a földszínen közvetlenül nyugvó részei , hogy tehát a tornyok is , mint a 

 toronyörök vallomásából kitetszik, aránylag erösebben rengtek, mint az ala- 

 csonyabb házak , az könnyen megfejthető. A tenger hullámai által ringatott hajó- 

 nak árboczai is felül nagyobb körben s erösebben mozognak. Az egyes helysé- 

 gekben is a partosabb , magasabb fekvésű részek többnyire erösebben rendültek 

 meg, mint az alantabban fekvő részek. De más helyeken ismét az alantabban 

 fekvő házakban érezték jobban a rengést , pl. Cseladna helységben (Morvában), 

 hol az 1536 lábnyi s a még nagyobb magasságban levő épületekben épen semmit- 

 sem éreztek. S különben is ügy látszik, hogy a völgyekben és lapáiyokon arány- 

 lag erösebben nyilatkozott a rengés , mint a magas hegyeken. így pl. a Móra 

 völgyében majdnem mindenütt érezték a rengést, a dombokon és hegyeken pedig 

 semmitsem^ veitek észre. Csak Hirschberg vidékéről vettük azon tudósítást, 

 hogy az Oi'iási hegység lejtőin lakozók erösebben érezték a rengést , mint a 

 szomszéd völgy lakosai, s annál erösebben, mennél nagyobb magasságban laknak. 

 Magyarországon a legerősebb rengés területének közepes magassága a tenger 

 színe felett lOOO s 1200 p. láb között van, természetesen eltekintve a hegyektől. 

 Porosz-Sziléziában a megrendült helyek 370 — 1600 p. lábnyi magasságban fek- 

 szenek. Boroszló t. i. 370, Agnetendorf pedig 1600 1. magasságban van. De Agneten- 

 dorf vidékén még 3000 lábnyi magasságban is érezték a rengést. A legtöbb meg- 

 rendült helység 400 — 1000 1. magasságban van. 



Nagyobb mélységben , a földszín alatt , nem érezték a rengést. így a rengési 

 területen levő bányákban , noha a szomszéd helységek, söt a bányák fölött levő 

 épületek is megrendültek , a legkisebb mozgást sem vették észre. Jeitteles a 

 körmöczi és selmeczi , a magurkai (délre Német-Lipcsétől Liptóban) , baloghi (a 

 Cserni-Rhonak völgyben , délre Beszterczebányától), a friedlandi (Morvában) , alt- 

 titscheiní , karvini (a tescheni kerületben) , a Lengyel-Ostrau melletti, a fitzenhaui, 

 kis-mohraui , gleiwitzi , altwasseri, waldenburgi bányák s Albrecht cs. k. föherczeg 

 liptói és sziléziai bányái felől kapott hiteles tudósításokat , melyek mind tagadják, 

 hogy a bányákban a rengés észrevétetett volna. 



Csak a Morva-Ostrau közelében az Ostrawitza mellett levő jablowetzi bá- 

 nyában egyetlen egy bányamunkás , ki az Ostrawitza színe alatt 40 ölnyi mélységben 

 egy talyigán ült , vette észre , hogy a talyiga némileg Tnegrázkodott ; s a Witkowitz 

 közelében , az ostraui pályaudvartól % órányira éjszaknyugatra levő p e t c r z k o- 

 vv i t z i köszénbányában észrevették , hogy a rengés ideje alatt szén- és kődarabok 

 lehulltak, a kőszén sisteigett s a bárdolás rázkódott, de morajt nem hallottak. A 

 bánya , melyben ezt észrevették, valami 32 ölnyire van az Odera színe alatt. An- 

 d r é e igazgató úr azon körülményt , hogy a peterzkowitzi bányákban erősebben 

 nyilatkozott a rengés , ekkép fejti meg : „Ha föltesszük , hogy a rengés központja 

 Zsolna vidékére esik , s hogy a rengés hullámai onnan sugárosan terjedtek el, akkor 

 azon hullámok vidékünket körülbelöi déli irányban érték. Már pedig a Witkowitzhoz 

 tartozó osztrák bányákban a körétegek s kőszéntelepek csapása a délvonalt keresztül- 

 szegi , Peterzkowitzban ellenben csaknem épen a délvonalt követi." 



14 



