210 HUNFALVY 



Egy tudósilás szemit a Rybnik közelében levő birlultaui , pschowi és czerniizi 

 kószcnhányákban oly erősen érezték a rengést, hogy a gerendáznt recsegett s ne- 

 liaiiy bányász elrénmlten kifutott a bányákból. De a sziléziai föbányahívatal jelenlése 

 szerint , a Czernifz és Rybnik küzolti bányákban semmi rengés sem volt. 



A mi a földszín szerkezetének vagyis a földtani viszonyok befolyását a föld- 

 rengésre illeti , arról K o r n h u b c r ekkép nyilatkozik : 



„A mi földrengésünk függése a földszin szerkezeti viszonyaitól világosan mutat- 

 kozik. Már a rcngési kör kiterjedésére nézve is azt látjuk , hogy előretolt hegy- 

 lánczok f sziklatalaj) mentében kiebb nyúlik (a Nyitra bal pariján elvonuló hegyláncz, 

 a börzsönyi hegység, a jegöczös tömeghegység Brüun mellett, slb.) , míg a laza 

 molnsszeteríilet miatt (Kremsicr, Vág-Újhely mellett , a Nyitra jobb pariján) tete- 

 mesen beljebb vonul. Mikép ek'bbi földrengéseknél úgy most is bebizonyult, hogy a 

 rengések és rázkodások a réteges rendszerek határja mentében legerősebbek. így pl. 

 Wagner úr bicsiczai kastélya , mely annyira megrongáltatott , harmadkori sziklafok 

 (eocén homokkő) lejtőjén fekszik a Rajcsanka völgye özöui és áradniányi rétegei 

 felé , Gyurcsma s Turöcz legerősebben rendített helységei a másod- és harmadkori 

 retegrendszcrek határján fekszenek. Azon körülmény is figyelemre méltó , hogy a 

 rengcsi terület legnagyobb kiterjedésének vonala délkeletről éjszakuyugatra csap, mi 

 ugyanazon irány, mely Középeurópa kitörési képezinénycit : Erdély trachitjait , a 

 Vihorlet heg-ységct, a selmeezi trachitokat , Szilézia , a cseh középhegység, Luzá- 

 czia, a felső Vezér és Rajna vidékei bazaltkitöréseit összekapcsolja, melynek men- 

 tében tehát a rengés jobban terjedhetett mint minden egyéb irányban." 



Jeitteles pedig Kornhuberrel némileg ellenkezve a földtani viszonyok be- 

 folyását illetőleg azt mondja : 



„A rengés többnyire csak a völgyekben és síkságokon volt világosan érezhető. 

 A magasabban fekvő helyek csaknem átalában keveset vagy épen semmitsem érez- 

 tek." Hivatkozik különöseu az Odrau vidékére, Schlattenre Wagsladl mellett, Karls- 

 bergre , a Köhlerbcrgre Frcudenthal mellett s Gráfenbergre Freiwaldau közelében. 



„A földhullámok nagyjából majdnem egyedül a réteges közetek mentében ter- 

 jedtek el. De a jegöczös tömegkőzetek, úgy látszik, mindenütt gátat vetettek a ren- 

 gés továbbterjedésének. így Brünn mellett a szienitfok , Nyitra éjszaki oldalán a 

 gránitfok megtörte a földhullámok erejét s megakadályozta továbbterjedésüket, 

 így Osztrák-Sziléziában a gránithegyes vidékek , a vveidenaui és jauernigi jársí- 

 sok , a rengéstől egészen mentek maradtak. A jauernigi járásban egyedül Wild- 

 schütz tapasztalta a rengést , s az gnájszon épült. Úgy látszik , Hirschbergnél is 

 a gránitlümeg volt annak oka , hogy ott a rengés éjszaknyugati végét érte. A 

 Sztrecsno mellett kezdődő gráuitszakasz szintén okozta , hogy a szélein fekvő 

 helységek aránylag csak igen gyengén rendültek meg, s hogy a rengés odább 

 éjszakkeletre nem haladhatott tovább s hogy a Tálra jegöczös kőzeteit el sem 

 érte. Minthogy a réteges kőzetek (agyagpala , mész- és homokkő) s a tömeg- 

 kőzetek (gránit és szienit) rugalmassága egymáslól nagyon különböző , azért a 

 tömegkőzetekből a réteges kőzetekbe való átmenetel pontjain a hullámok vissza- 

 verése és gyengülése aránytalanul nagy volt, úgy hogy az új közeget csak igen 

 keveset érték. 



Szilézia réteges kőzeteinek csapásiránya , mely csaknem kivétel nélkül dél- 

 délnyugatról éjszakéjszakkeletre megy , a hullámok továbbterjedésének nagyon 

 kedvezett. 



A vulkanikus képezmények, különösen Magyarország trachitjai, csak igen fe- 

 lületesen terjesztették tovább a földhullámokat, 



A földhullániok elterjedése Tarnowig és Szczawniczáig közvetlenül s egyenes 

 úton nem igen történhetett, hanem a Krakó környékén levő hegyek felöl jött 

 visszaverésnek tulajdonítandó." 



