214 HUNPALVY 



ban és Teschen faluban a lökés elült terhelt szekér zörgéséhez, Barn-ben menny- 

 dörgéshez hasonló morajt hallottak. A rengés alatt hallatszott földalatti moraj kü- 

 lönösen erős volt Kisucza-Újhelycn , Szulov , Radna , Sztrecsno , azután Jablunka, 

 Friedland, Hof, Sprachendorf , Fitzenhau és a központtól kisebb-nagyobb távol- 

 ságban levő sok más helységekben. Sőt Fitzenhau-ban , Freiwaldau mellett, mely 

 egyenes vonalban legalább 20 mfldre esik Zsolníitol , még borzasztó csürömpölést 

 s tompa dörgést hallottak, mintha rettentő jégvihar közelednék. Troppau vidékén, 

 a Zsolnától 15 és több mfldre levő helyeken elég gyakran hallottak földalatti 

 morajt. Sziléziában a mezőn levő emberek azt vélték , hogy erősen megrakott 

 tehervonat közeledik sebességgel a vaspályán. Porosz-Sziléziában , úgy látszik, 

 csak Jakobswaldéban , mely 17, Reíchensteinban , mely 26, s Tarnowitzban, mely 

 18 mfldre van Zsolnától, hallottak dörgésszerű földalatti morajt, mely Reichen- 

 steinban néhány előrement lökés után következett s legalább 6 másodperczig a 

 ökések után is hangzott. Az első erösebb hangok, a tudósító szerint, keletről 

 vagy keletdélről, az utóbbiak és gyengébbek ellenben nyugatéjszakról jöttek, míg 

 a rengő mozgások nyugatról keletre mentek. Visnyovén is más irányból hallották 

 a zúgást, mint melyljen a rengési hullámok mentek. 



Galicziában különösen Makowban és Suchában dörgésszerű moraj kísérte a 

 rengést. 



Árvaváralján távoli erős mennydörgéshez hasonló, mintegy 2 mperczig tartó 

 moraj előzte meg a rengést, Jaszenován, A.-Kubin mellett, tompa tombolás és 

 ropogás hallatszott; Liptóban is vagy l'A mperczig tarló földalatti moraj volt; 

 Bars megyében különösen Körmöczön, Sz. Benedeken és Léván hallottak földalatti 

 zajt, mintha a pinczében sebesen menő kocsi robogna tova; Zólyom, Nógrád me- 

 gyékben és Ilontmegye közép és déli részein már semmi morajt sem hallottak. 



A földrengéssel járt hangtünemények tehát részint sajátságos szélüvöltés-, 

 levegőbeli zúgásból , részint földalatti morajból állottak. Valamint a földlökések 

 ereje a rengési központtól való távolság növekedtével nem egyaránt fogyott, úgy 

 a zúgás és moraj ereje sem fogyott azon arányban. Végre azon körülmény, hogy 

 a zúgás és moraj a földlökéseket csaknem mindenütt megelőzte, azt tanúsítja, hogy 

 a hanghullámok sebesebben terjedtek tovább mint a rengési hullámok. 



5. A földrengés hatása a földkéreg felszínére savizekre. 



Schmidt szerint sz. márloni ember jan. 14-kén a hegyekbe menvén, ott 

 a Mincsov felé vonuló árokfornia barázdákat vett észre (akkor t. i. a föld még 

 nem volt hóval borítva), melyek azelőtt nem voltak. De ez árkok, ha csakugyan 

 ott voltak , alkalmasint más okból támadtak vala, nem pedig a föld megrendülése 

 következtében. 



Zsolnán a piaczot környező úgynevezett lugasok, azaz ívboltok alatt, Benesch, 

 S c h ü t z , T om b or és mások szerint, a kövezetlen földön több hasadék támidt 

 a rengés folytán, melyek a házhomlokzatokkal csaknem egyenközüleg futottak; 

 Vojtyák úr tudósítása szerint e földrepedések igen számosak voltak s egymástól 

 másfél, két s harmadfél ölnyire vonultak el részint sugarakban, mintha a piacz 

 közepéből eredtek volna , részint keresztben. A legnagyobb földrepedések egy 

 ujjnyi szélesek s va^y egy arasznyi mélyek voltak. 



Marcz. végével Benesch és Klemens Zsolna környékén az úgynevezett 

 Framboron s némely más helyeken a régibb hólepelben , melyről már akkor az 

 újabb le volt olvadva, s részint az alatta való földben több ölnyi hosszú, vagy 

 egy hüvelyknyi széles s néhány hüvelyknyi mély hasadásokat láttak , melyek 

 Visnyove és a Mincsov felé látszottak eggbeszögelleni. De Je itt éles erre meg- 

 jegyzi , hogy jan. 15-kén a mezőket még nem takarta hólepel, tehát a később 

 támadt hólepel hasadásai nem lehettek az első fölökés következményei. 



A hó elolvadta után többen, s különösen Tayenthal szolgabíró és Sade- 

 beck boroszlói tanár, Zsolna közvetlen vidékén, odább délre s a Mincsov he- 



