AZ 1858. JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 2i5 



gyen kerestek füldiepedéseket, földemelkedéseket és omlásokat, de sehol semmit- 

 sem találtak. 



Bars megyében, a hivatalos jelentés szerint, „helylyel közzel egymással 

 egyenközü repedéseket vettek észre a földkérgen." 



Hont megyében , a hivatalos jelentés szerint , «épen a földrengés ideje kö- 

 rül mindenfelé az ütczákun , réteken, mezőkön és erdőkön számos, félhüveljknyi 

 és nagyobb , hasadásokat és repedéseket vetlek észre" . . . , melyeket hajlandók a 

 rengésnek tulajdonítani , mivel a rengés előtt nem vétettek észre. 



Sziléziában itt-ott mindjárt a rengés után vettek észre földrepedéseket, 

 kivált az utakon. Ily repedések nagyobb mennyiségben a troppau-olmützi ország- 

 úton , különösen magaslatokon s névszerint Schlackau , Leitersdorf, Mladetzko 

 mellett láttak. 



De mindezen földrepcdések aligha nem más okból támadtak, miután a leg- 

 erősebben megrendült vidéken scholsem találtak, mint Pongrácz úr is megjegyzi, 

 oly földrepedést vagy nyílást, mely a földrengés következtében támadt , kivéve 

 talán a Zsolnán észrevett repedéseket. 



Bizonyosabb a földrengés hatása a vizekre s különösen a forrásokra; 

 noha épen a rengési területen levő ásványos forrásokról nincsenek kellő tudósí- 

 tásaink és adataink. így különösen a rajeczi, sztubnyai, bajmóczi, 

 kis-biliczi, trencsén-tepliczi hőforrások netaláni változásait senki- 

 sem figyelte meg. 



Az 1857-diki nyár és ősz rendkívüli szárazsága következtén nemcsak Magyar- 

 országon , de Német- , Franczia- s éjszaki Olaszországban is nagy vízhiány' tá- 

 madt , a folyóvizek rendkívül megapadtak , s a források sok helyütt egészen ki- 

 apadtak. Ez történt különösen Zsolna vidékén is , s kivált a rengés előtti hétben 

 átalános vízhiány volt. így a kisücza-újhelyi járásban 8 nappal a rengés előtt te- 

 temesen fogyott a Kisúcza és kutak vize. Baksán , Turóezban , két nappal a ren- 

 gés előtt egy kút , mely különben mindig bővelkedett vízben, rögtön teljesen ki- 

 apadt. Más kutak Turóezban egykét nappal a rengés előtt nagyon megapadtak. 

 Ugyanaz történt Liptóban is , névszerint Bobroveczen. A rengés után ellenben a 

 legtöbb kutak vize növekedett, noha e körülményt legalább egy részben a hava- 

 zásnak is lehet tulajdonítani, mely jan. 15-dike után az ottani vidékeken min- 

 denütt beállott. 



Bicsiczán Wagner úr egyik kútja , mely a lefolyt száraz nyár és ősz 

 következtében csak igen kevés , kénes izü vizet adott , a rengés folytán ismét 

 megtelt, s vize ismét elébbi jó ízét kapta meg. Zsolnán ellenben egy hét öl mély 

 kút, melyben máskor rendesen egy ölnyi víz volt, a földrengés után befagyott, 

 mit azelőtt sohasem tapasztaltak volt. Ezt csak onnan lehet megmagyarázni, 'ho'Ty 

 a rengés következtében a kút forrása bedugult s tehát különben télnek idején is 

 7 — 8" R.-nyi vize a külső hideg levegő befolyása alatt befagyhatott. Jeitteles 

 még más befagyott kutat is talált Zsolna külvárosában , és pedig marcz. 18. 

 Vojtyák úr tudósítása szerint Va dics ón is befagyott egy mély kút a föld- 

 rengés után. 



B r e z á n y ban egy paraszt szobájában , melynek talaja csömöszölt földből 

 áll, a rengés kövelkezlében forrás támadt. Jeitteles megvizsgálta s úoy ta- 

 lálta , hogy nchány lépésnyire a házon felül régi forrás van , mely tehát, épen a 

 ház sark.iban, a megrázkódott földben új nyílást talált, de régi helyén is folyvást 

 buzgott. Ugyancsak Brezányban egy 5—6 öl mély kút, melyben mindig s közvet- 

 lenül a rengés elölt is elég víz volt , a reneéskor teljesen kiapadt s még már- 

 cziusban sem volt vize. Ellenbfn egy alig 60 lépésre levő, nem oly mély kút 

 mely 30 év óta száraz volt, a rengés óta megtelt. Vojtyák úr szerint B a b- 

 kón is egy paraszt szobájában a rengés után forrás támadt, az udvarában levő 

 kút ellenben kiapadt. 



T u r ó c z megyében , a hivatalos jelentés szerint , különösen számos mélyebb 

 kútban a viz a rengés után zavarossá lett. 



