216 HUNFALVY 



Valamint a rajeczi, xigy a szlubnai fürdő forriísait sem figyelte meg senki. 

 Csak a líirdö vendégek, kik a sztuhnai fürdőket télen át is használják, azt ál- 

 lítják, hogy a rengés után a szlubnai fürdők igen hidegek voltak. Különösen 

 Jiiger szoigabiró neje, ki jan. 17-kén, tehát két nappal a rengés után, az úgy- 

 nevezett zöld fürdőben fürdött, oly hidegnek találta a vizet, hogy mindjárt ki 

 kellett mennie. Pedig a sztuhnai források hömérséke -f- 29—35'* R. Sőt 1858. april. 

 2-kán , J e i 1 1 e 1 e s szerint , a fejér és veres fürdő -f- 30,24' R., s a zöld 

 fürdő -f- 32,4" R. volt. A sztuhnai források 6 — 7 nappal a rengés után ismét 

 elébbi höniérséköket megkapták. 



A Rózsahegy közelében levő Lucsky hömérséke rendesen -|- 26" R. De 

 jan. 19., négy nappal a rengés után az ottani források csak -|- 22" R. volt, a lég- 

 környé — 2" R. lévén; de már fcbr. 24-kén 20" R. foknyi hideg mellett a forrá- 

 sok hömérséke ismét -j- 26" R. volt. 



A szliácsi források, Zenger tanár szerint, semmi felötlő változást sem 

 szenvedtek. Kornhuber ellenben , Ilabermann fürdőorvos közlése nyomán, 

 azt állítja, hogy az Ádám és Dorottya nevű ivóforrások jan. 16. reggel be voltak 

 dugulva , mi a rengés által feltolt fövénylömegre mulat. 



Szczawnica galicziai főrdötulajdonosa Szalay szerint, az ottani Mag- 

 dolna-forrás a rengés folytán bővebb lett . annélkül bogy a víznek íze megvál- 

 tozott volna. 



Morvában és Sziléziában a források körül a következő változásokat 

 vették észre : 



Bukowetz vidékén a kutak jan. 16-kán reggel ki voltak apadva, s csak 

 24 óra múlva tellek meg újra. H o f helységben egy 7 ölnyi kút szintén kiapadt 

 s csak jan. 17. dél felé adott ismét vizet, de sokkal kevesebbet mint azelőtt. 

 H a j d e np i 1 t s c h ben egy kerti kút jan. 15. óta lassan lassan egészen kiszáradt 

 s meg sem telt többé. Karlsberghen is löbb kút egészen kiszáradt. Ellenben 

 S p r a c h e n d o r f ban egy forrás a rengés éjjelén sokkal hatalmasabb lett; 

 U 1 1 e r s d o r f ban is, hol a rengést nem érezték, a szárazság miatt kevés vizű 

 kutak a rengés napjától fogva több vizet kaptak. F r e u d e n t h a 1 ban a rengés 

 utáni napon több kút vize zavarossá lelt ; Schlackau ban és S e i f e r s d o r f- 

 ban egyegy kútban a víz zavarossá és tejszinüvé lett. A seifersdorfi kút vize 

 valami két hétig maradt olyan, azután ismét megtisziúlt. T r o p p a u b.in egy bő- 

 vizű kút a rengés után zavarossá lett, s vize mindinkább fogyott; azután ismét 

 több vizet kapott, de íze azóta kellemetlen. 



Porosz-Sziléziában csak két helyen észleltek változást : 



D e ut s c h - N e u k i r c h ben (a leobschützi járásban) egy kút vize jan. 16. 

 reggel kissé zavarossá s földesvagy iszapos ízűvé lett, de már délután megtisztult 

 s jóizét is visszakapta. A landecki égvéuyes-sós-kénes hövizek (alkalisch- 

 salinische Schwefelthermen) jan. 15. semmi változást sem szenvedtek, de jan. 16. 

 s a következő napokon fellűnöleg sok gázt fejtettek ki ; a gáz hólyagcsákban 

 merő fojtólég vult. (A rengést Landecken nem érezték). 



A folyóvizeken semmi különös változást nem vetlek észre. A Vág jégháta a 

 földrengés következtén több helyütt meghasadt, pl. Zsolnánál, Dicsénél, Pred- 

 niirnél , Vág-Beszterczénél , stb. Predmirnél többen esti 6 órakor a Vágra ha- 

 lászni mentek , egyszerre csaknem két órával a rengés előtt a jég rettentő ropo- 

 gással meghasadt s a víz oly hatalmasan és gyorsan tört ki a nyilasokon s 

 áraszlá el a jeget, hogy az emberek csak sebes futással menekülhettek meg. 

 Bicsénél is esti 6 és 7 óra közt megindult a jég recsegve és ropogva. Zsigmond- 

 házáról is azt írja Giolkovszky úr , hogy a jég valami másfél órával a rengés 

 elült megindult, s a viz a nyilasokon kitódult. 



A Kisúcza jégháta kevesbbé hasadozott meg, de a Turócz és Árva folyók 

 jege szintén megrepedezett. 



Reihwiesennél , Zuckmanteltól délre, két kis tónak jégháta repedezett meg. 



