AZ 1858. JAN. 15. TÖRTÉNT FÖLDRENGÉSRŐL. 217 



6. A rengés benyomása az állalokra és emberekre. 



Az állatok nem csak a lüldiengés alalt, de a lökések elölt is nagy nyugta- 

 lanságot mulattak, még ott is, hol a füldrengést nrm érezlek. A zsolnai sz. I'e- 

 renczes-zárdában a házi eb már j;in. 15-kén reggeli 4 óra tájban szokatlanul uga- 

 tott , az udvaron fel s alá futkosva. Más házi eb Zsolnán néhány perczczel a ren- 

 gés elölt rögtön felugrott, ugatott s nagyon különös mozgásokat telt. A kisúcza- 

 üjhelyi esperes és plébános úr jan. 15. este 7 és 8 ür;i közölt Brodnóról haza- 

 menvén, lovai, melyek különben szelíd állalok s az ostort is megszokták, mind- 

 untalan tüszögnek s szilajúi haza felé vágtattak. 



Alsó-K uh inban s különösen S z. M á r t o n b a n a tyúkok egy órával 

 a rengés előtt felriadlak ülőhelyeikről s fel s alá repülve folytonos zajt ütöttek. 



K ö r m ö c z- és B e s z l c r c z e b á n y á r ó I írják , hogy a kalilkában levő 

 madaiak már egy negyedórával a rengés előtt nagyon nyugtalankodtak s ijedten 

 ide s tova repdeztek , pedig Bcszterczebányán azon házban később nem is érez- 

 ték a rengést. Hasonló ijedtséget és nyugtalanságot vettek észre a madarakon s 

 más házi allatokon, és pedig szintén a rengés előtt: Frankstadt, Ullers- 

 dorf,Jágerndorfsa földrengés kiindulóponljálól távol eső más helyeken is. 



A földrengés idején pedig még olt is nyugtalankodtak, különösen a madarak, 

 hol a rengést magát nemis érezték. így R a a s e helységből írják : a kalitkában 

 és ablakok közt levő madarak ijedten repdestek , noha különben a rengést esak 

 igen keveset vagy épen nem érezték. Zsolnáról írják : A kutyák és macskák 

 nyugtalanságot mulattak s részint kiszaladlak a szobából, részint elbújtak az ágyak 

 alá. A házi szárnyasok ijedten re])destek ide oda , a lovak és tehenek hosszabb 

 ideig nem' akarlak enni. Pongrácz úr írja: „Az állatok ijedtsége nagy volt; 

 komondor kutyám, midőn az első lökéskor szobámból kiugrottam, farkát leeresztve 

 beszaladt a szobámba, s midőn egy óra múlva visszatértem, ülve és reszketve ta- 

 láltam öt a szoba közepén s könyörgő pillantásokat vete'.t rám. Lovaim éjjeli nyu- 

 galmokból fölveretvén, felugrostak, ágaskodtak és reszkettek. A szarvasmarha is 

 felugrott, iszonyúan bőgött s félelmes tekintettel körülnézett. A juhok a juhakol 

 szegletibe bújtak össze. A baromfi a polczokról lehullván, szintén valami zugolyba 

 húzódott ; az udvaron szabad ég alalt hagyott ludak pedig kirepültek az útczára." 



T m b o r zsolnai gyógyszerész kanárimadara a fölökés által kalitkája vessze- 

 jéről , melyen ülve aludt, lelöketvén s a kalitkából is kisodortatván, többé nem 

 akart azon kalitkában és szobában maradni s másba kellelt tenni. 



Hasonló tudósításokat az állalok ijedelméről , sok egyéb magyarországi, 

 morva és sziléziai helységekből vettünk. \Vi 1 d s c h ü t z b ő 1 írják, hogy külö- 

 nösen a sertvések is nagy nyugtrilanságot mutattak. Másutt a macskákon is nagy 

 nyugtalanságot veitek észre. 



Troppauban néhány veréb a templom falában levő fészkéből elbódultan 

 hullott le a földre. Ja g e r n d o r f ban a gyógyszerész még a pinczében , üve- 

 gekben levő pióczákon is nagy nyugtalanságot vett észre, s más nap reggel igen 

 sok meg volt dögölve. 



Az emberekre szintén nagy benyomást tett a földrengés. Zsolna vidékén, 

 de a távolabb helyeken is, leírhatlan félelem és aggodalom szállt meg mindenkit. 

 Pongrácz úr írja : „A rengés az emberekben a legnagyobb rémülést és félel- 

 met okozott, kivált a szépnemben , s különösen a hajadonok rémülete nagyobb 

 volt, mint a házasoké. Elájulások, görcsök, elsáppadások napirenden voltak." — • 

 Bicsiczában egy asszony 48 óra múlva tökéletesen megőszült a rengés okozta 

 rémület következtében. Másutt egy kisasszony összerogyott és szólni sem tudott, 

 s csak tetemes idő múlva ocsúdott fel s lett képessé kérdezni, hogy mi történt? 

 Egy gazdag izraelitanö , úgy írja a „Slovenské Novinj", ijedése folytán megbete- 

 gedett s meghalt. Számos ember szédülést, szívdobogást, niellszorulást vagy más 

 bajt kapott. Még Trencsén városában is, hol a rengés nagyon gyenge volt, 

 rosszul lettek az emberek. Mistek városából írják: „Többen, különösen gyenge 

 testalkotásuak és betegek, kik csendesen maradlak, a fejbe tóduló hőséget és 



