18 



en liøiere aandelig udvikling, da menneskene liavde opdaget, hvilket 

 vidunderligt afpasset næringsmiddel naturen tilbød i kornsorternes frø, 

 og en regelmæssig agerdyrkning var begyndt. Opdagelsen af kornets 

 næringsværdi er saaledes den største og mest epokegjørende opdagelse 

 i menneskehedens udviklingshistorie. Men denne opdagelse skjuler 

 sig i de fjerne tiders uigjennemtrængelige mørke og ligger aartusener 

 bagenfor vor tidsregnings begyndelse. I Persien, Ægypten, Indien og 

 Kina har regelmæssigt agerbrug været drevet, da Europa endnu var 

 en uberørt urskov, ja det er ikke urimeligt, end ikke usandsynhgt, at 

 der i Asiens ældste kulturegne blev drevet regelmæssigt agerbrug, 

 mens den faste indlandsis skurede Skandinaviens fjeldrygge. 



Ved agerbruget fremskaffes kornet, men først ved formaling og 

 bagning bliver det omdannet til fordøielig føde. Fremstilling af mel 

 er derfor en af de ældste teknologiske processer. Før jeg gaar over 

 til at kaste et historisk streiflys over denne vigtige industrielle bedrift, 

 maa jeg imidlertid omtale kornets bygning, kemiske sammensætning 

 og værd for ernæringen. 



De kemiske stoffer, som den menneskelige organisme tiltrænger 

 for at fornye sit blod og sin legemsbygning og til at vedligeholde sin 

 legemsvarme, bestaar af grundstofferne surstof, vandstof, kulstof og 

 kvælstof. Desuden tiltrænges i ringere mængde en del salte, fornem- 

 melig fosforsure kalksalte til benbygningen, kali og natronsalte, o. s. v. 

 Af de førstnævnte 4 grundstoffer tilføres frit surstof blodet gjennem 

 aandedrættet, surstof og vandstof danner vand, der tilføres legemet i 

 fødemidlerne og drikkevarerne ligesom kulstoffet, kvælstoffet og saltene. 

 Næriugsmidlerne kan følgelig hensigtsmæssigt inddeles i 3 hovedklasser. 

 Nemlig Iste kl.: luft og vand, hvoraf der ialmindelighed findes over- 

 flod, om det end desværre mange gange kan skorte paa disse nærings- 

 midlers renhed. 2den kl. : kulstof og kvælstofholdige næringsmidler 

 (madvarer) og 3die kl. : mineralske næringsmidler, der for det meste 

 indeholdes i madvarernes aske men ogsaa tilsættes som krj^deri f. eks. 

 kjøkkensalt. 



De egentlige næringsstoffer (2den kl.) kan igjen inddeles i to hoved- 

 grupper, eftersom de indeholder kvælstof eller ikke, altsaa i kvælstof- 

 holdige forbindelser og i kvælstoffri forbindelser. Disse sidste kaldes 

 som oftest kulhydrater, fordi deres kemiske formel kan skrives, som 

 om de var en forbindelse af kul med vand. 



Vort almindelige brødkorn indeholder nu begge disse slags nærings- 



