24 



før hørte en mølle til paa hver gaarcl eller ialfalcl i hver grænd, er , 

 nu nogle faa anlæg tilstrækkelige til at forsyne et helt land med mel. 



Den moderne formalingsproces foregaar paa flere maader. I ethvert 

 fald renses dog kornet omhyggeligt for alle medfølgende urenheder 

 paa en hel række af forskjellige maskiner, hvorefter, som før nævnt, 

 spidserne slibes af det mellem roterende slibestene. Males nu det 

 rensede og spidsede korn j^aa stene, faaes sammalet mel, hvoraf vort 

 grovbrød bages, sigtes det en gang eiter malingen paa grov sigtedug, 

 faaes det saakaldte fjersigtede mel, hvoraf det mellemfine brød eller 

 komisbrødet laves, sigtes det paa fin sigtedug. faaes de finere mel- 

 sorter, hvoraf langebrødet, sigtebrødet og andet almindeligt hushold- 

 ningsbrød bages. Det er en selvfølge, at det, der ikke gaar gjennem 

 sigten første gang, males op igjen, atter sigtes o. s. v. til der kun er 

 klid tilbage. Paa denne maade formales vort almindelige brødkorn 

 rugen, men ograa hvede kan formales paa denne maade. Det mel, 

 der faaes ved den første maling, er det fineste og bedste, senere inde- 

 holder melet mere og mere finmalet klid. Rugmelet merkes efter 

 finhedsgraden 000*, det saakaldte stjernemel 000, 00 og 0, nr. 1 og 

 nr. 2, der er det simpleste. Det er naturligvis meget sjelden, for- 

 malingsprocessen ledes saaledes, at man faar alle disse melsorter, som 

 oftest nøier man sig med 2 eller 3 af dem. Det, der bliver tilovers 

 efter sidste maling og sigtning, benævnes gris og kUd. Grisen er 

 finere end klidet og indeholder mere af kjernen. Begge dele er et 

 udmerket foder. Til knusningen anvendes for det meste valser, og 

 kun den sidste maling foregaar paa stene. Denne formalingsmethode 

 ligner i høi grad, i sit resultat ialfald, de gamle ægypteres knusning 

 af kornet i mortere. 



I regelen formales hvede paa en anden maade, idet man paa 

 forhaand søger at skille de forskjellige lag i kornet fra hinanden, og 

 saa bagefter formale hver del for sig til de forskjellige sorter mel og 

 khd. Paa denne maade faar man de allerfineste hvedemelsorter, der 

 absolut intet indeholder af skallerne, men det vilde føre forvidt her 

 at gaa nærmere ind paa denne formalingsmethode, der benævnes 

 „høimølleri", mens den ovenfor beskrevne kaldes „fladmølleri". 



Pormalingsprocessens resultat i den moderne rugmølle vil fremgaa 

 af nedenstaaende oversigt over den maade, hvorpaa rugen formales i 

 vore møller, af 100 kg. rug faaes: 



