31 



paa kulsure salte, at den danner sig ved forraadnelses- og gjærings- 

 processer, og at den endvidere strømmer ud af jorden paa forskjellige 

 steder. L a v o i s i e r var den fdrste, som fastslog, at kulsyren, som 

 vi vil kalde den. er en forbindelse mellem kul og surstof, hvilket han 

 sluttede deraf, at den opstaar, naar man opheder kviksølvoxyd med 

 pulveriseret kul. Det er endvidere nu almindelig bekjendt, at den 

 udvikles ved aandedrættet, forbrændinger, forraadnelse, ophedning af 

 organiske legemer samt, som sagt, ved indvirkning af syrer paa salte, 

 der indeholder kulsyre f. eks. kalksten. 



Om dens egenskaber skal her anføres følgende. Naar den sam- 

 menpresses ved 31° C, saa antager den vædskeform ved omtrent 74 

 atmosfærers tryk. Over denne temperatur kan den overhovedet ikke 

 bringes til at antage vædskeform. Den flj^dende kulsyre er en farveløs, 

 tyndflydende, meget bevægelig vædske, der blandt andet udmerker sig 

 ved at udvide sig meget sterkt ved stigende temperatur. Afkjøles 

 Iculsyre under almindeligt lufttryk, saa gaar den over i fast form ved 

 en temperatur af -~ 65° C, den er da gjennemsigtig ligesom is. 

 Ved almindeligt lufttryk forholder den sig altsaa ikke ligesom de fleste 

 andre legemer, der først bliver flydende og saa først ved videre 

 afkjøling antager den faste form. Dette kommer af, at dens koge- 

 punkt ved almindeligt lufttryk ligger lavere end smeltepunktet, nemlig 

 ved -^ 78° C. Dette er aarsagen til, at den faste kulsyre ikke kan 

 smelte i luften, men direkte gaar over i dampform, og at den flydende 

 kulsyre, naar den bringes under almindeligt lufttryk ikke kan beståa 

 som saadan, men straks fordamper, idet den samtidig størkner. Vil 

 man bevare kulsjTen i flydende form, maa man sørge for, at den staar 

 under et tryk af omtrent 4 atmosfærer mindst. Meget faa legemer 

 lader sig opløse i flydende kulsyre, og blaat lakmuspapir farves ikke 

 rødt deraf. Blander man under almindeligt tryk den faste kulsyre 

 sammen med æther, antager blandingen en temperatur af -f- 78.2° C. 

 Toretages derimod blandingen i lufttomt rum, synker temperaturen til 

 -f- 140° C, ifølge Dewars angivelser endog lige til -f- 200° C. 

 Ved denne lave temperatur Ij-^kkedes det sidstnævnte at faa alkohol 

 til at fryse til en krystallinsk fast masse, der besidder den eiendom- 

 melighed ikke pludselig ved opvarmning at gaa over i flydende form, 

 men ligesom glas først gjennemgaar en seig mellemtilstand. 



Lader man et stykke fast kulsyre omtrent af størrelse som en 

 nød ligge i luften, saa er det fors vundet omtrent efter foi-løbet af en 



