32 



halv time. Under pres derimod varer det meget længer. Den faste 

 kulsyre lader sig ikke skjære, men kun knuse. Ifølge angivelse af 

 L. Bleckrode bliver kulsyreflasker, der anbringes paa en isolator 

 negativ elektrisk, naar lianen aabnes, og kulsyren strømmer ud, mens- 

 gasstrømmen selv er posetiv elektrisk. Kulsyren er endvidere en for- 

 holdsvis meget god leder for varmen. Dette kau man prøve ved at 

 fylde forskjellige elektriske glødelamper med forskjellige gasarter. An- 

 bringes et stykke fosfor paa hver lampe, vil det altid vise sig, at det 

 kommer først ibrand paa den lampe, der indeholder kulsyre. I den 

 nyeste tid skal det være lykkedes at fremstille krystalliseret kuldioxyd 

 i mikroskopisk smaa naaleformede krystaller. 



Før i tiden var Hydende eller fast kulsyre et sjeldent laboratoriums- 

 produkt, nu derimod komprimeres det i store mængder og bringes i 

 handelen fyldt paa sterke flasker eller beholdere af staal. I disse 

 beholdere er trykket omtrent 60 atmosfærer. Før anvendtes behol- 

 dere af smedejern, men dette bruges nu ikke længer. Dette har sin 

 grund i transportomkostningerne, som ved selv ringe vegtsdifferentser 

 kan være meget forskjellige, hvorfor man lægger an jDaa at fremstille 

 saa lette flasker som muligt. Man kan nu fremstille dem med en vegt 

 af kun 20 kg. I disse flasker lader der sig komprimere ca. 5000 

 liter luftformig kulsyre. De presses af en eneste staalblok og er fuld- 

 kommen uden sammenføininger. De maa endvidere taale et tryk af 

 250 atmosfærer, hvilket prøves ved at pumpe dem fulde af vand og 

 presse sammen saalænge, til trykket naar denne størrelse. Herunder 

 maa de ikke vise spor af ydre forandringer. Selv om flasken skulde 

 springe ved denne prøve, saa er det ikke forbundet med nogensomhelst 

 fare, naar man kun sørger for, at der ikke slipper luft ind sammen, 

 med våndet. 



Dr. W. R a y d t var den første, der fremstillede flydende kulsjTe 

 i større mængder. I 1879 fabrikeredes saaledes paa et verft i Kiel 

 40 kg. flydende kulsyre efter hans methode. Denne benyttedes saa 

 til at hæve en ankersten af vegt ca. 15 000 kg. op fra et dyb af 

 10 m. Dette udførtes paa følgende originale maade: Man fæstede 

 ballener til stenen, disse fyldtes saa imder våndet med kulsyren, der 

 udvidede sig. Efter forløbet af ca. 8 minutter viste ballonerne sig 

 paa overfladen af våndet bærende ankerstenen med sig. Dette er den 

 første tekniske anvendelse af flydende kulsyre. 



Kulsyrens forekomst i naturen er mangfoldig. I flydende tilstand 



