40 



Ifølge Grassis maalninger har en fulclt lulf arvet aalefarJng kun en 

 længde af 61 mm., ja der er endog eksemplarer, som kun maaler 

 51 mm,, mens den mere eller mindre f arveløse aalefaring er 67 mm. 



Vi ser saaledes, at aalen undergaar en metamorpliose, og at 

 leptocephalus brevirostris er dens larvestadium. Men ogsaa i andre 

 henseender skulde Grassis og Calandruccios nndersøgelser kaste lys 

 over aalens naturhistorie. Det maa saaledes ansees for sikkert, at 

 aalens eg er pelagiske, og at gydningen foregaar paa de større havdyb. 

 Hvad der taler herfor er, at de samme strømsætninger i Messina- 

 strædet, som bringer aalelarven op i dagen, ogsaa fører adskillige 

 typiske dybvandstiske med sig. Desuden lindes, som ovenfor nævnt, 

 leptocephaler i maven hos klumpfisken, der som bekjendt er en dyb- 

 vandsfisk. 



Bestyreren af den danske biologiske station, dr. P e t e r s e n, har 

 paavist, at aalen, naar den er bleveu forplantningsdygtig, faar en egen 

 dragt, parrings- eller bryllupsdragten, Aalen blir sølvblank uden spor 

 af den gule farve, som den har under opveksren. Brystfinnerne er 

 mere eller mindre sorte og øinene store. At denne dragt virkelig er 

 aalens parringsdragt kan sluttes af, at blankaalen, som den nu kaldes, 

 har vel udviklede generationsorganer, at den er ophørt at tåge næring 

 til sig og endelig fra, at den er paa vandring nd til havet. Disse 

 Petersens imdersøgelser fortsatte Grassi og Calandruccio. 



Strømsætningerne i Messinastrædet bringer ikke alene leptocephaler, 

 men ogsaa adskillige fuldt udviklede aal for dagen. Disse er alle i 

 fuld parringsdragt, kun er denne hos de fleste mere udpræget end 

 den, som Petersen beskriver, saaledes er øinene hos disse aal fra 

 Messinastrædet større og næsten runde istedetfor elliptiske, brystfinnen 

 har en intensere sort farve. Desuden var flere af dem intens sort- 

 farvede paa gjællespaltens fordre rand, hvad man ikke finder hos aal, 

 der endnu ikke er udvandrede til havet. Fremdeles er generations- 

 organerne mere udviklede hos disse dybvandsaal fra Messinastrædet. 

 Det lykkedes endog at finde modne spermatozoer hos aalehannerne, 

 hvad der hidindtil har været ganske ukjendt. 



Man har tidligere antaget, at disse dybvandsaal med de store 

 øine var selvstændige arter, som kaldtes anguillci hibroni og anguilla 

 Meneri. I denne forbindelse kan nævnes, at i nogle vandledninger 

 fra de gamle romeres dage har man fundet nogle høist merkelige 

 20 — 30 cm. lange aal af begge kjøn. De er graafarvede uden spor 



