47 



fjerne stilke og bægere. De løsnede blomsterblade samles i kui've, 

 og behandlingen er nu den samme som for violerne. 



Andre blomsterdufte f. eks. jasminduften taaler ikke denne proces 

 -og her er man henvist til en anden fremgangsmaade, den saakaldte 

 procédé-froid, den „kolde methode" ogsaa kaldet enfleurage. Denne 

 fremgangsmaade er noget mere omstændelig end den varme methode. 

 I en stor fabrik tiltrænges til dette øiemed 30 — 40 000 massive kvadra- 

 tiske trærammer, hvori der er indsat en sterk glasplade omtrent 30 

 cm. 2 stor. Hver af disse skiver bestryges med et tyndt lag koldt 

 fedt, som derpaa lures med en grov trægafFel, foråt overfladen skal 

 blive saa stor som mulig. Derpaa lægges et vist kvantum blomster 

 paa pladen og bliver hængende fast i fedtet. Disse rammer opbevares 

 nu med fedtsiden nedad i en kjølig kjælder til næste morgen; da 

 borttages blomsterne og giver plads for et nyt lag blomster. Dette 

 g:jentages saalænge, indtil hver ramme har udsuget en ved forsøg be- 

 stemt mængde blomster. Da først afskrabes det nu parfymerede fedt. 

 Under anvendelse af passende varme smeltes det i et kar med varmt 

 vand og opbevares i lagerrummet. 



For nu at fremstille det produkt, som gaar under navn af lugte- 

 vand eller eau de cologne, behøves der en videre behandling, som 

 bestaar deri, at det parfymerede fedt vaskes i 99 pct. alkohol og 

 berøvet den hele parfyme. Efter denne proces vandrer fedtet til 

 sæbesyderierne, mens parfymen vandrer ud i verden foråt glæde tusener 

 ■og atter tusener af mennesker med sin duft. 



Selvfølgelig har man foråt udvide rækken af de forskjellige slags 

 vellugter bragt i anvendelse en hel del ætheriske oljer, ved hvis hjælp 

 fabrikanterne fremstiller nye vellugter under alle optænkelige eksotisk 

 klingende navne. Der turde dog eksistere yderst faa slags lugtende 

 vande, for hvilket ikke en eller anden af hine naturlige blomster- 

 vellugter lægges til grund. 



Lidt om tændernes ernæring/) 



Den, som med opmerksomhed betragter sine medmenneskers tæn- 

 •der, vil finde, at hverken kjøn eller herkomst, hverken stand eller 



^) Efter dr. A. Beninger i ,,Prometheus". 



