61 



benævnes stjerneskud. Af og til falder de da ogsaa ned paa jorden, 

 og gaar da gjerne under navn af meteorstene. Indtil for ganske 

 nylig har man ikke vidst, at en saadan sten, der med største sand- 

 synlighed har tilhørt Bielas komet, er bleven fundet og bragt i viden- 

 skabsmænds besiddelse. I „Annalen des Wiener Hofmuseums'' er 

 imidlertid nu offentliggjort to breve fra prof, B o n i 1 1 a, direktør for 

 observatoriet i Zacatecas (Mexico), hvori meddeles, at en meteorsten 

 af vegt 4 090 kg. faldt ned ved byen Mazapil den 27de november 

 1885 kl. 9 om aftenen samtidig med et prægtigt stjerneskudfald fra 

 Bielasværmen. Meteorstenen er koramen i den nævnte astronoms eie, 

 og han har sendt den til H i d d e n i Newyork til mineralogisk under- 

 søgelse. 



Nyttiggjørelsen af Niagara. Det storartede anlæg, som er 

 foretaget for at nyttiggjøre Niagarafossens umaadelige energikvantum, 

 har i nogen tid været i virksomhed. Energien transporteres til Buffalo, 

 en strækning af 40 kilometer, naturligvis i form af elektricitet. Denne 

 elektricitet, som frembringes af Niagaras turbiner, tjener for øieblikket 

 til at drive alle sporvogne i byen Buffalo, som har 375 000 indbyg- 

 gere. Af de 7 000 hestekræfter, som Buffalo modtager, har 1 000 

 erstattet de levende heste af kjød og blod. De øvrige 6 000 er tagne 

 1 brug i forskjellige industrielle øiemed. Buffalo forbruger i det hele, 

 10 000 hestekræfter, og den dag er visselig nær, da man i denne by 

 ikke vil behøve at tænde en eneste ild, da ikke en eneste skorsten 

 vil r3'ge, og da hele egnen om Niagarafaldet vil være en eneste stor 

 industriby, hvor den nødvendige drivkraft udelukkende tåges fra faldet.. 



Éevue scientifique. 



Guid i oceanet. Professor i kemi Liversidge ved univer- 

 sitetet i Sidney har i løbet af forrige aar anstillet endel undersøgelser 

 over oceanets guldgehalt, som fortjener at blive almindelig bekjendt. 



Søvandet ved kysten af Ny-Sydwales indeholdt fra 0.5 til 0.1 

 grain^) guid pr. ton eller med et rundt tal 130 — -2G0 tons guid pr. 

 kubikmil. Antager man oceanets kubikindhold til 400 000 000 kubik- 

 mil, saa vil, hvis man i'egner 1 grain guid pr. ton, den hele guld- 

 mængde i oceanet være 100 000 000 tons. Under de nuværende for- 

 hold er det ikke muligt med fordel at udvinde denne guldgehalt^ 

 omendskjønt man kunde erholde guidet som et biprodukt ved frem-- 

 stillingen af salt, brom o. s. v. 



Denne enorme guldmængde er dog meget ringe i forhold til 

 guldgehalten i guldførende krystaUinske skifere eller guldførende sand. 



Guldgehalten blev bestemt ved at inddampe flere liter søvand til 

 tørhed sammen med tinchloryr, smelte den indtdrrede masse sammen 

 med bly. Af denne blanding kunde da guidet udvindes paa sedvanlig 

 maade ved afdrivning. 



Af sølv fandtes der i søvandet fra 1 til 2 grain pr. ton. 



Ifølge dr. Diirres bragte amerikanske blade i 1895 en høist 

 merkelig efterretning fra Los Angelos i Kalifornien. I sydvest ligger her- 



1) 1 grain = 3.8879 gram. 



