78 



Ifondoren. De tørreste ørkenstrøg har dog sine planter og gjennem- 

 streifes af de letfodede ørkenens dyr. Polarfarere har selv i de nord- 

 ligste egne fundet et rigt liv; de livet ellers saa fiendtlige bræer og 

 "fonner har dog sine snealger og gletschertopper, og fra de største 

 havdyb henter vi med fangstnettet op en talrig mængde af dyr og 

 planter. Endog underjordiske huler og dybe bjergschakter har sin 

 flora og fauna subterranea. 



En absolut grænse for livet paa jordoverfladen gives der altsaa 

 ikke, hvad der dog ikke udelukker, at enkelte strøg kan vise sig at 

 være uden organisk liv, nogle meget sparsomt belivede, mens andre 

 frembyder os billedet af den yppigste livsfylde og rigdom. Det er 

 denne forskjelligartede udbredelse, som biogeografien har at undersøge 

 og iorklare. 



Hvad der først er bestemmende for livsformernes udbredelse, er 

 deres ubegrænsede form erel ses- og vandringsevne. 



Evnen til at formere sig er forskjellig, efter de forskjellige dyrs 

 og planters frugtbarhed. Vi kan her blot tænke paa de umaadelig 

 hurtig voksende gjærsoppe og sygdomsbakterier (f. eks. miltbrands- 

 bakterierne), der i kort tid formerer sig i millionvis, og paa den anden 

 side elefanten, der fra sit 30te til sit 90de leveaar gjennemsnitlig kun 

 bringer tre par unger til verden. Og dog vikle der ifølge den geome- 

 triske progression i løbet af 740 til 750 aar fra et par elefanter 

 stamme 19 millioner individer, og hvormeget hurtigere vilde ikke saa 

 mus, rotter, kaniner og andre frugtbare dyr kunne mangfoldiggjøre sit 

 antal og tilsidst optage al plads! 



Da nu jordens overflade er 510 millioner kvadratkilometer, skulde 

 det synes at være et lei regnestykke at finde ud, naar den eller den 

 dyre- eller planteart havde formeret sig slig, at den indtog hele denne 

 flade. ^) Vi har jo ogsaa i naturen eksempler paa dyr, der i længere 

 iiid uforstyrret har kunnet formere sig under gunstige betingelser, saa 

 at de tilsidst er blevet en sand landeplage, som kaninerne i Australien, 

 eller saa, at de af mangel paa plads og næring foretager vandringer 

 som lemæn og andre. Men overfor den ubegrænsede formerelsesevne 

 staar dog en hel række hindringer, forfølgelser fra andre dyr, syg- 

 ■domme, pest o. s. v., hvilket alt bidi-ager til at gjenoprette en lige- 



1) En slig beregning foretog ogsaa for menneskenes vedkommende den 

 l)ekjendte Malthus, og kom derved til sine theorier om overbefolkning etc. 



