82 



har dog mennesket. Den menneskelige aand er en ny foreteelse 

 paa vor jord, og dens mægtige indflydelse viser sig ikke mindst paa 

 det biogeografiske felt. Vi behøver blot at tænke paa vore husdyr 

 og kulturplanter for at erkjende menneskets evne til at virke omfor- 

 mende paa en hel række dyr og planters levevis, udbredelse og ud- 

 nyttelse. Selv store landstrøgs hele karakter kan forandres ved 

 menneskenes virksomhed i denne henseende. Hvilken omskiftelse har 

 ikke kafFetræets overføring til Brasilien foraarsaget i dette lands for- 

 hold og betydning? Og for Argentina har det vel ikke været af 

 mindre vigtighed, at man der har indført dyrkningen af hvede, samt 

 kvæg- og hesteavl. 



Denne menneskenes medvirken til dyrs- og planters migration 

 sker dels med, dels uden hensigt, ja ofte rent mod deres vilje. 



Med hensigt er indført alle husdyr, hund, hornkvæg, hest o. s. v.^ 

 alle kulturplanter, de forskjellige kornsorter, frugttrær og andre nytte- 

 og sirplanter. 



Men med mennesket har ogsaa fulgt alskens leie ugræsplanter og- 

 dyr, som man helst vilde ha været kvit. Vi har allerede nævnt åker- 

 tistelen i Australien, hyrdetasken, neslen og flere; vor almindelige 

 kjæmpe (plantago major) kaldes af indianerne i Nordamerika meget 

 betegnende „de hvides fodspor". I de sidste 3 — 4 decennier har den 

 piggede tistelart xanthium spinosum udbredt sig over det vestlige 

 Europa, over Nord- og Sydamerika, og i La-Plataegnene er den blevet 

 en ren plage, da dens frugter i store tykke klumper hænger sig fast 

 ved dyrene, især hestenes man og hale og forvolder dem store lidelser. 



Af dyr er det især rotter, mus, lopper og andet utøi, der trofast 

 følger mennesket paa dets vandring, trods alle forsigtighedsregler. 



I forbindelse med vandringsevnen staar ogsaa evnen til at afpasse 

 sig efter de forskjellige naturforholde, som bydes, den saakaldte akkom- 

 modation- og akklimatisationsevne. Denne evne er forskjellig udviklet 

 hos de forskjellige arter og skal senere omtales, naar vi kommer til 

 de almindelige eksistensbetingelser for de levende væsener. Imidlertid 

 bevirker denne forskjel, at den uhindrede udbredelse af mange livs- 

 former hemmes af de klimatiske forholde paa jorden, hvilke for mange 

 dyr og planter danner uoverstigelige skranker; vi maa derfor i denne 

 se en vigtig aarsag til den forskjelligartede udbredelse af livet paa 

 vor klode. 



Migrationen møder ogsaa mangfoldige andre hindringer, og talrige 



