109 



strøg kun en buskvekstvegetation, der er lav, træagtig og vokser i 

 klynger med aabne mellemrum, ikke dækkende den hele flade. 



Før vi endnu gaar over til en sammenfattende udsigt over de 

 biogeogTafiske faktorers virkninger, maa vi endnu omtale to egenskaber 

 ved de levende væsener, som ogsaa øver sin indflydelse paa deres 

 udbredelse; det er evnen til at afpasse sig efter de omgivende 

 naturforliolde og klimaets veksel, akkomodisations- og akklimatisations- 

 evneu. Planter og dyr er i forskjellig grad udstyret med disse evner, 

 og herpaa beror for en stor del de enkelte arters udbredelsesgebeter 

 og forekomst. Mens man saaledes har planter, der kun er fundet paa 

 et eneste sted, paa et enkelt bjerg eller i en enkelt dal,^) trives andre 

 næsten overalt. 



Den største evne til at afpasse sig efter de forskjellige klimater 

 og naturforholde besidder mennesket, som derfor ogsaa har den største 

 udbredelse. Nansen og hans ledsageres treaarige ophold i polaregnene, 

 er vel det mest glimrende eksempel paa, hvordan mennesket, udrustet 

 med alle midler, som videnskab og erfarmg har givet det i hænde, 

 formaar at trodse disse egnes fiendtlige magter. Og bortseet fra slige 

 enestaaende eksempler kan der dog bemerkes, at Werchojansk i 

 Sibirien er et politisk vigtigt punkt med fastboende iudvaanere, uagtet 

 det har en middeltemperatur af -f- 17.2° og en januartemperatur af 

 -^ 51*^, ja den laveste temperatur har endog været -f- 68.8°! Til de 

 hedeste steder paa jorden hører egnene om det røde hav; men men- 

 nesker træffer vi alligevel ogsaa her. Vi har ørkenfolk, som beder 

 Allah forskaane dem for regn, mens andre folk anser regnets udebliven 

 for en ulykke og en straffedom. De forskjellige folk og endnu mere 

 de enkelte individer er imidlertid ikke alle lige skikket tH at udholde 

 en veksling af et tilvant klima. Europæerne har saaledes vanskelig 

 for at kunne holde ud i troperne, og slegt efter slegt gjør fornyede 

 forsøg paa i de varme lande at skabe sig et nyt land. Mest udhol- 

 dende er de sydeuropæiske folk, mens germanerne har at kjæmpe med 

 de største vanskeligheder. Dette viser en forskjellig akklimatisations- 

 evne, hvad vi ogsaa finder er tilfældet blandt dyr og planter. 



Blandt dyrene udmerker husdyrene sig som bedst evnede til at 

 kunne afpasse sig efter forholdene; de har fulgt menneskene overalt, 

 især da disses første, mest trofaste ledsager, hunden. At de ikke paa 



^) Saaledes Wulfenia Carintliiaca i Gailtlial i Kiirnthen, Hieracium Grise- 

 tachii (Oezthal i de tj-rolske centralalper) o. fl. 



