115 



som de, hvorpaa det russiske riges kjerne, Storrusland, er belig- 

 gende. ^) 



Vi ser overalt naturbetingelsernes store betydning for den menne- 

 skelige samfundsudvikling, og anthropogeografien er derfor ogsaa af 

 sin grundlægger prof. Ratzel kaldt: geografiens anvendelse paa histo- 

 rien. Anthropogeografien indtager derfor ogsaa en betydningsfuld 

 stilling som det forbindende led mellem naturvidenskaberne og den 

 historiske videnskab. 



Ogsaa den saakaldte politiske geografi vil gjennem bio- og anthro- 

 pogeografien faa en ny opfatning og behandlingsmaade. Den „politiske" 

 geografi har ofte staaet som en modsætning til den „fysiske'' geografi, 

 der nærmest fremstod som en reaktion mod den tørre, aandløse stati- 

 stiske opregning af tal, nævning af byer med deres seværdigheder, 

 næringsveie, statsforfatning o. s. v. — Den fysiske geografi paa sin 

 side blev ogsaa ensidig i sin ndelukkelse af menneskeheden som 

 geografisk moment. Først anthropogeografien har givet menneskeheden 

 den rette stilling i den geografiske videnskab, og gjennem biogeogra- 

 fien er den forenet med den øvrige levende verden; menneskeheden 

 og dens verker, deres udbredelse over jorden og lovene for dens 

 bevægelser staar ikke løst fra sin dybe, inderlige sammenhæng med 

 naturen. Istedetfor altsaa den flade, perspektivløse opregning: Norge 

 er omgivet i øst af Sverige, Finland og Rusland, i vest af Atlanter- 

 havet 0. s. v. . . . maa spørgsmaalet : Hvor ligger Norge? sættes i 

 forhold til jordoverfladen i dens helhed: Hvor paa jorden ligger landet? 

 hvilken zone tilhører det, dernæst, hvilket er dets forhold til naboerne ? 

 Her har grænsen en stor betydning som et „periferisk organ" i 

 statsorganismen, der deler dennes skjebne i vekst og tilbagegang. 



1) Det vilde være udenfor denne artikels opgave at gaa nærmere ind i^aa 

 disse specielt anthropogeograflske forholde. Her er kun givet antydninger af 

 «n del opgaver og spørgsmaal, som anthropogeografien har at løse, hvorefter 

 resultatet ogsaa blir inddraget i biogeografiens omraade. Særlig betydningsfuld 

 blir disse nndersøgelser, hvis man opfatter staten som en selvstændig orga- 

 nisme med alle en saadans egenskaber, som en levende individualitet af høiere 

 orden. A. Schåffle har gjennemfort denne paralellisme i sit verk: Det sociale 

 legemes bygning og liv. Encyklopædisk udkast til det menneskelige samfunds 

 reale anatomi, fysiologi og psychologi, med særligt henblik paa næringslivet 

 som social stofveksel. Her viser anthropogeografien berørelse med den i senere 

 tid fremtraadte videnskab „sociologien". Nærmere herom i prof. Ratzels af- 

 handling : Der Staat und sein Boden geographisch betrachtet. 



