119 



viden og give os et klarere indblik i verdensbygningen. Men dette 

 er det jo ogsaa, som mange frygter, fordi det omstyrter deres tilvante 

 begreber, der fremfor alt ikke maa forstyrres; da kommer de ud at 

 ligevegt. Man bør altid have til valgsprog, hvad det nu indgaaede 

 tyske tidsskrift „Kormos" havde valgt sig: Im])avkll progrediamur 

 o: Ti-ygtløse vil vi gaa fremover! G. A. Hansen. 



Boringer efter vand i fast fjeld. 



Det har længe været en kjendt sag, at de forskjellige legemer 

 udvider sig ved opvarmning og trækker sig sammen ved afkjøling, og 

 man har ogsaa vidst, at det samme var tilfælde med den faste jord- 

 skorpe; men i almindelighed har man opfattet virkningen af denne 

 udvidelse og sammentrækning som saa rent forsvindende. Man vidste 

 nok, at dersom der kom vand ned i de i bergarterne dannede sprækker, 

 vilde dette vand ved overgang til is have en stor sprængende evne; 

 men at der under forholde, hvor man ikke havde en saadan stadig 

 overgang fra vand til is og omvendt, skulde iagttages nogen merkbar 

 indflydelse paa grund af lufttemperaturens forandring ansaaes lidet 

 rimelig, og naar man en eller anden gang stod overfor den kjends- 

 gjerning, at de øverstliggende lag laa sterkt foldede og knækkede 

 ovenpaa underliggende uforstyirede lag, formodede man straks, at 

 denne forandring af de øverste lag maatte skyldes tilstedeværelsen af 

 en eller anden vulkansk virksomhed eller lignende. Den svenske 

 geolog A. E. Nordenskjold opfattede derimod disse forskyvninger 

 af de øverste lag som fremkomne ved temperatur- og dermed for- 

 bundne volumforandringer i det faste fjeld. Han paapeger, hvorledes 

 der ikke vil være nogen større virkning at spore, saalænge endnu 

 bergartens elasticitetsgrænse ikke overskrides; men er der først dannet 

 sprækker, og disse ved en lavere temperatur fyldes af nedfaldt mate- 

 riale, vil der ved opvarmning og derved foraarsaget udvidelse af berg- 

 arten opsta.a et sterkt sidetryk. Saa smaa end temperaturforandrin- 

 gerne kan være, vil de dog bevirke forstørrelser i lagene, og naar 

 volumforandringerne har virket gjennem længere tidsrum, vil virknin- 

 gerne kunne blive ganske betragtelige ; fjeldet vil blive opspaltet og 



