159 



for hvert sted efter dagens, timens og det øieblikkelige barometertryk. 

 Det engelske admiralitet har saaledes gjort den iagttagelse ved Dover, 

 at man ved foraarsjevndøgn ved høivande har seet havets niveau en 

 meter lavere end den midlere laveste vandstand under nordøstvind og 

 høit barometer. I 1882 frembragte et høit lufttryk over Middelhavet 

 en sænkning af havet af omtrent 30 centimeter ved den sydfranske 

 by Antibes. Sargassohavet, over hvilket der som oftest befinder sig 

 et høit lufttryk, er lavere end det omgivende hav. 



„ Revue scientifique" . 



Wisenten. Wisenten eller den europæiske bison (hos honcmis) 

 vil ifølge dr. Biichners undersøgelser inden en ikke fjern fremtid 

 dø ud. Som bekjendt lever de sidste hjorder af dette dyr i skovene 

 ved Bialowicza i Lithauen. Skjønt dyrene her er strengt fredede, 

 svinder dog hjorderne ind fra aar til andet, I 1857 bestod bestanden 

 af 1 898 individer; i 1863 var dette antal sunket ned til 874 og i 

 1878 til GOO. For tiden er der ikke 500 dyr. Efter omhyggeligt at 

 have prøvet alle de faktorer, som her kunde komme i betragtning, 

 saasom sygdom, forandrede klimatiske forholde, ulovlig jagt o. s. v., 

 er dr. Biickner kommen til det resultat, at ind avl ene og alene er 

 aarsag i denne tilbagegang. Skal bestanden ved Bialowicza bevares, 

 maa der tilføres dyr ira andre hjorder, fra dem der lever ved Kau- 

 kasus. 



Wisentens skjebne minder paafaldende om den, som i sin tid 

 rammede uroksen eller den polske tyr (hos primigenius). Dette dyr, 

 som allerede var fredet i det 12te aarhundrede og i det 16de kun 

 fandtes i skovene ved Jaktorowka, gik trods fredning og tilsyn dog 

 tilgrunde i begyndelsen af det 17de aarhundrede. Aarsagerne til 

 denne uddøen maa, som nu med wisenten, have været indavl. 



G. 



Fiskenes temperatur. I litteraturen linder man lidet overens- 

 stemmende angivelser om fiskenes temperatur. Mens nogle mener, at 

 de har samme varmegrad som våndet, hvori de lever, siger andre, at 

 de har en indtil 10° — 11° høiere temperatur. Denne store differents 

 maa søges i, at nogle forskere har anstillet sine forsøg paa fisk, som 

 har været tagne ud af våndet. For at komme til klarhed i denne 

 sag har nu Ar son val i den biologiske station i Concarneau foretaget 

 en række interessante forsøg. I fisk, som den hele tid holdtes i 

 våndet, blev der stukket en hul thermo-elektrisk naal, i hvilken der 

 var en isoleret ledningstraad, som var loddet fast til naalens spids. 

 Det viste sig da, at fiskene sjelden var mere end 74° varmere end 

 våndet, hvori de le vede. I overensstemmelse hermed fandtes endvidere, 

 at varmetabet til våndet var høist ubetydeligt, ved hjælp af en thermo- 

 elektrisk søile kunde det dog maales, samt at det svarede til varme- 

 udviklingen i legemet. G. 



Livet uden søvn. Hvor lang tid formaar et normalt menneske 

 at leve uden søvn? Dette spørgsmaal har Patrick og Gilbert 



