180 



10de juli. 20cle september. 



Dybde. Saltgehalt. Temperatur. Saltgehalt. Temperatur. 



80 meter 35.03 o/^o 4.60 33.94 7oo 10*^ 



120 — 35.19 ,, 4.90 34.53 „ 7.8" 



200 — 35.38 „ 5.30 



Ved sammenligning af disse 2 rækker ser man: 



1) 35-kurven, der i juli var 50 m. under overfladen maa i sep- 

 tember søges paa dyb større end 120 m., 34.5 %o-kurven var i juli 

 i 20 m. dyb; den findes i september 120 m. dybt. 



2) Overfladens saltgehalt er sunket fra 34.2 til 32.1 %o- 



3) Temperaturen er i overfladen sunket fra 11° i juli til 9^2*' i 

 september, men til gjengjæld er temperaturen i dybet vokset særdeles, 

 saaledes f. eks. i 80 m. dyb fra 4.6° til 10°. 



Disse forhold minder særdeles meget om, hvad vi ovenfor saa i 

 fig. 29 for vestkystens vedkommende. Forholdene paa bankerne norden- 

 fjelds er imidlertid end mere instruktive, fordi det maa antages, at 

 temperaturens forplantning mod dybet her er mere uafhængig af strøm- 

 forhold end ved vestkysten, hvor den baltiske strøm spiller en stor 

 rolle. Meget instruktivt var det endvidere, at jeg altid fandt, at fersk- 

 vandet spillede større og større rolle, jo længere jeg kom ind i en fjord. 



Det viser sig nu nordenfjelds, at samtidig med, at de ferskere 

 lag vokser i mægtighed, saa indtræder der ogsaa en periode med stor 

 regnmængde. Som hosstaaende fig. 35 viser, vokser regnmængden 

 sterkt i september, og fra september varer der en stor regnperiode 

 udover hele høsten til januar — februar. Det er interessant, at det 

 netop er i denne tid, at de ferskere lag vokser i mægtighed, og at 

 det især er i fjordene, hvor regnmængden naturlig gjennom elvene har 

 lettest for at gjøre sig merkbar, at lagene vokser mest. 



Et moment, der ogsaa maa antages af stor betydning for disse 

 forhold, er vindens indflydelse. 



Opstiller man efter det meteorologiske instituts aarbøger kurver 

 over de forskjellige vindes hyppighed til de forskjellige maaneder, saa 

 viser det sig, som ogsaa bekjendt af kapt. Rungs atlas over det baro- 

 metriske tryk i Nordhavet, at der om sommeren langs hele den norske 

 nordvestkyst hersker overveiende vesthge vinde. Disse maa om som- 

 meren bidrage til at stuve Atlanterhavsvandet ind mod kysten. Om 



