195 



Sandtromberne i Sahara.'' 



Den velkj endte fysiker R a ul Pietet har studere dette interes- 

 sante fænomen paa en ganske eiendommelig maade. 



I omegnen af Kairo ser man ofte fra klokken 9 om morgenen i 

 det fjerne disse tromber. I lang afstand ser man dem ligesom sorte 

 soiler hæve sig over det flade bølgende land. Disse søiler, der gjerne 

 antager konisk form, er omtrent 10 meter i diameter paa det smaleste 

 og hæver sig undertiden op til kolossale høider paa 3000 — 4000 meter. 

 Foråt studere disse bar Pietet sig ad paa følgende maade: 



Omtrent klokken halv 5 eller 5 om morgenen befandt han sig 

 paa stedet, hvor skypumpen rimeligvis vilde danne sig. Omkring det 

 sandsynlige eentrum for tromben anbragte han paa jorden maksimums- 

 og minimnmsthermometre, lette legemer, f. eks. smaa kulorte fjer, 

 papirstykker, ete. Det hændte naturligvis ofte. at forsøgene mislyk- 

 kedes, thi bestemmelsen af centret kunde natarligvis kun ske tilnær- 

 melsesvis. Ikke destomindre lykkedes dette godt efter nogie forsøg. 

 Ved hjælp af thermometrene, der med bestemte mellemrum var place- 

 rede over en flade med en radius af omtrent 500 meter, beg3'ndte 

 han sine iagttagelser med at studere den grad\åse stigning af tempe- 

 raturen, og han konstaterede f. eks., at stigningen var raskere paa 

 den mod øst vendende side end paa den modsatte. Forskjellen mel- 

 lem sandets og luftens temperatur var meget stor; naar temperaturen 

 i luften f. eks. var 22 ^^ saa havde sandet allerede en temperatur af 

 28» og 300. 



Denne stigning af temperaturen er meget hurtig, og efter en halv 

 times forløb har ofte sandet naaet en temperatur af 48°, undertiden 

 endog af 50 '^ paa den østlige side. Det er paa denne tid, skypumpen 

 begynder at danne sig. 



Paa en strækning af 300 — 400 meter begynder de lette gjen- 

 stande, der er udstroet rundt omkring, at udføre bevægelser, der 

 minder om musens ; de bevæger sig aldrig i lige linje, men i en cirkel, 

 og efter kortere eller længere tids forløb bliver denne bevægelse regel- 

 mæssig og hvirvlende. Gjenstandene dynges sammen, nærmer sig det 

 centrale parti og hober sig sammen paa et lidet rum midt i centret. 



1) „Revue scientifique". 



