201 



rino-en udtrækkes det og kommer saaledes i vinen. Da saften af blaa 

 og reide druer saaledes er ufarvet, kan man ved forsigtig presning 

 udvinde lividvin af dem. Der lindes kun en eneste druesort, som har 

 en rødfarvet saft, nemlig den interessante franske farvedrue (tehlturier) : 

 hos denne er det ikke bare frugterne, som er røde, men hele planten 

 med alle sine blade farver sig efter blomstringen lidt efter lidt rød, 

 saaledes at hvert spor af grønt fuldstændig forsvinder. Det interes- 

 sante herved er. at den røde farve, i modsætning til hvad tilfældet er 

 med andre frugter, danner sig i bladene og i færdig tilstand trans- 

 porteres ind i frugterne. 



Af meget stor betydning for tilberedningen af vinen er endelig 

 de stoffer, som meddeler den den eiendommelige bouquet og aroma, 

 de saakaldte lugte- og smagsstofter i druen. Desværre er vor lamd- 

 skab om disse for vinens væsen saa karakteristiske stoffer for tiden 

 yderst ringe. Saameget synes dog at staa fast, at ved fuldmodenhed 

 har de fleste druesort er en for dem eiendommelig smag. Yel bekjendt 

 efter sin aroma er saaledes druesortei^ne i muskateller, malvasia, ries- 

 ling, de amerikanske sorter: Isabella og jordbærdrue o. fl. a. 



Ikke at forveksle med den direkte af druens lugtestoffer frem- 

 bragte bouquet er en anden, som under særegne omstændigheder frem- 

 kommer ved modningen eller under vinens videre behandling, saaledes 

 ved de berømte rhinske vine; alle de fineste rhinske vine udvindes af 

 rieslingdruer, og det merkelige er. at det ikke paa noget sted paa 

 jorden, hvor den almindelige rieslingdrue vokser, vil lykkes at frem- 

 stiUe saadanne vine som de. Rheingau leverer. Granden hertil er de 

 klimatiske forholde, som specielt er gunstige for druernes saakaldte 

 ,,edelfaule". 



Denne edelfåule frembringes af en mugsop (hotri/tis cliierea, 

 graa druesop). Denne trives navnlig paa steder, hvor der om høsten 

 efter modningen hersker et stadigt fugtigvarmt veir med sterk taage 

 om natten og morgenen og opklai-ende veir ud paa dagen. Sopmyce- 

 liet gjennemtrænger druernes hud, saa at denne raadner og faives 

 brun. I druernes indi'e begynder nu en slags oxydations- eller for- 

 raadnelsesproces, der har en ganske bestemt gunstig indffydelse paa 

 vinens aroma og karakter i det hele. 



Syrerne og garvestoffet o. s. v. opbrændes delvis, og der foregaar 

 en forandring i saftens sammensætning, hvoraf der tilslut resulterer 



