202 



dette line produkt. De kostbareste rliinskvine faar man, naar der 

 efter iudtraadt edelfåule kommer vedvarende godt veir, saaat de 

 halvraadne druer faar anledning til at skrumpe ind og saaledes leverer 

 en meget koncentreret sød most. Vistuok er der en hel del hvide 

 druesorter, som kan undergaa den proces, man kakler edelfåule, men 

 kun nogle faa ganske bestemte arter synes i ganske særlig grad at 

 være modtagelige i denne henseende, og rhinrieslingen staar i denne 

 henseende øverst. Den karakteristiske bouquet ved de fine 

 rhinskvine kan kun dannes ved kombination af den rene 

 riesling bouquet med den i druerne opstaaede edelfåule. 

 Kun en eneste egn til j^fis- jorden synes efter foretagne forsøg at 

 have udsigt til at kunne frembringe lignende vine, nemlig enkelte af 

 Siebenbiirgens dale, hvor man har opnaaet fortrinlige resultater med 

 rieslingdruer. 



At forøvrig ogsaa den saakaldte edelfiiule kan have overordentlig 

 gunstig indflydelse paa andre druesoi-ter, det beviser f. eks. de hoit- 

 skattede franske hvide sauternevine. 



De stoffer, som endnu er tilstede i druerne, eggehvide og andre 

 kvælstofholdige stoffer, fedt og voks, mineralstoffer o. s. v. er af 

 underordnet betydning for vintilberedningen. I det høieste kan egge- 

 hvidestofferne, naar det ikke lykkes at fjerne dem fuldstændig, ved 

 gjæringen og kjælderbehandlingen have betydning derved nemlig, at 

 de af giver en meget gunstig jordbund for lavere organismer, som let 

 kan fordærve vinen. 



Vinens fremstilling. 



Efterat druerne har naaet den forønskede modenhedsgrad, plukkes 

 de, og nu begynder den langvarige indviklede kjælderbehandling af 

 mosten. For i tiden pleiede man at presse druerne paa en noksaa 

 praktisk, men ikke videre appetitlig maade, nemlig ved at stampe dem 

 itu med bare ben, en fremgangsmaade, som endnu er i brug i Kauka- 

 suslandene, Grækenland samt enkelte steder i Europa. Denne methode 

 er dog nu næsten overalt afløst af andre. 



Det første arbeide bestaar i at fjerne stilkene, som ellers vikle 

 meddele vinen en slet smag, navnlig paa grund af deres indhold af 

 garvestof. Meget ofte knuses druerne, endnu før stilkene er afpluk- 

 kede, og disse fjernes først bagefter. Efterat druerne er fuldstændig 



