207 



grad, faar anledning til at formere sig. Naar mosten da befinder sig 

 i fuld gjæring, saa kan man benytte denne til at tilsætte ny most med 

 for at sætte denne i kraftig gjæring. 



Paa dette sted kan omtales de i handelen forekommende saakaldte 

 „maltonvine", fremstillede efter en meget interessant metliode, der 

 skyldes dr. S a u e r. Han fremstillede dem af b y g m a 1 1 ved hjælp 

 af gjærsorter fra sydlige vine. De nordlige landes gjærarter trives 

 ikke godt i sterkt sukkerholdige opldsninger og altsaa heller ikke i 

 en meget sukkerholdig malt, de sydlige vines gjærarter trives derimod 

 fortræffelig og frembringer af bygmalt en vin med 18.7 pct. ren 

 gjæringsalkohol, et resultat, som ikke er opnaaet med nogen druemost. 

 Dr. Sauer har endvidere fastslaaet, at de forskjellige sydlige gjær- 

 arter meddeler deu samme malt, efter endt lagring, en forskjellig og 

 for den eiendommelig karakter, saaat der af malt kan fremstilles for- 

 skjellige vine, som har en overraskende lighed med vedkommende 

 sydlige vine f. eks. sherry. 



Som vi hørte, findes der i vinhaverne paa de modne druer, og 

 forresten paa alle dele af planten, talrige gjærarter. Den mulighed er 

 nu ikke udelukket at forbedre vinen ved over planterne at udstrø 

 torret gjær af saadaune arter, som i særlig grad har vist sig istand 

 til at meddele vinen velsmag. Man har saaledes foreslaaet at bringe 

 gjær fra Rheingau, Burgund, Bordeaux etc. til andre egne og der 

 udstrø dem paa planterne. Mindre forsøg i denne retning er allerede 

 udførte, men om det nogensinde vil faa praktisk bet5^dning, maa videre 

 omhyggeligere undersøgelser afgjøre. Man maa vistnok her ikke love 

 sig formeget, da vinens godhed betinges af mange andre faktorer end 

 netop gjæren. 



Som vi horte, er allerede fra begyndelsen af behandlingsmaaden 

 for hvid- og rødvin væsentlig forskjellig. Ved de hvide vine udpresses 

 først saften fra alle de faste dele i druerne; efterat den rendyrkede 

 gjær er tilsat, bringes mosten op i et rent fad, der fyldes saaledes, at 

 omtrent Yg er tilovers. Spundshullet maa lukkes, saaledes at den dan- 

 nede kulsyre vel kan undvige og saaledes, at paa samme tid ikke den 

 ydre luft kan komme til, hvilket lettest sker ved at føre den ene 

 ende af et u-formet rør med bøiningen opad gjennem korken og lade 

 rorets anden ende munde ud i rent vand. Herved afstænges luften 

 fuldstændig. Den tid, som medgaar til gjæringen, er noget for- 



