216 



Mindre meddelelser. 



Veiret og havets overflade, Otto Petter son har offent- 

 liggjort et interessant arbeide, hvori han sammenstiller alle de resul- 

 tater, som er opnaaede af de forskjellige oceanografer, der har under- 

 søgt Nordsøen og Atlanterhavet. Haus arbeide gaar ud paa at vise, 

 hvilken rolle oceanerne kan spille i klimatologisk henseende ved de 

 varmeforandringer, som deres overflade undergaar. En ringe sjaikning 

 af temperaturen i havoverfladen viser saaledes, at en stor mængde 

 varme er afgivet til luften, dels paa grund af våndets store specifike 

 varme, og dels fordi de afkjølede vandmolekyler forsvinder i d^^bet 

 og giver plads for varmere. Om vinteren er våndet normalt vai'mere 

 end landjorden. Dette vil have til følge, at der vil danne sig mere 

 eller mindre permanente lave lufttryk. Et stort antal observationer 

 peger i virkeligheden hen paa, at om høsteu, hvergang der trænger 

 varmt vand fra oceanet ind i Østersøen eller Nordsøen, bliver vinteren 

 mild, fordetmeste ledsaget af talrige lave lufttryk. Er paa den anden 

 side floderne meget vandfyldte og fører en stor mængde koldt vand 

 til havs, saa har lufttrykket en tendens til at holde sig over det nor- 

 male, vinteren bliver tør og kold med høie lufttryk. Den milde vinter 

 i 1894 og den meget kolde i 1895 var begge en bekræftelse paa 

 rigtigheden af den ovennævute theori. 



Dette maa dog endnu siges at tilhøre hypothesernes række. 

 Eremtiden vil afgjøre, om det er rigtigt. Eremforalt maa man have 

 sin opmerksomhed henvendt paa strømmene, som er de fornemste midler 

 til temperaturens fordeling. Kjendte man dem nøiagtig. og kj endte 

 man her de bevægende kræfter, saa vilde man i fremtiden af obser- 

 vationerne med vished kunne forudsige, vistnok ikke, hvorledes veiret 

 vilde arte sig den og den dag i det og det aar, men man vilde kunne 

 forudsige den sandsynlige almindelige karakter af en bestemt aarstid. 

 Hvem vil ikke føle sig i høi grad tilfredsstillet ved med vished 

 at vide, om vinteren bliver kold eller mild, sommeren tør eller vaad, 

 varm eller kold. ,,Reviie scientifiqne" . 



Et lokomotivs levnetsløb. Ifølge undersøgelser, anstillede i 

 England, kan et lokomotiv, førend det udrangeres, kunne trække et tog 

 en strækning af 800 000 kilometer. 



I denne tid maa ildstedet erstattes tre gange og hjulakserue 3 a 

 5 gange. ..Revne scientifique". 



Muslingsilke.M Der gives som bekjendt et stort antal musling- 

 arter, der hefter sig fast til sten eller andre faste gjenstande ved 

 hjælp af en art eiendommelige traade. Disse traade, der kaldes 

 byssus eller skjægget, frembringes paa lignende maade, som silke- 



^) Af Th. Jaensch i ,.Prometlieus". 



