220 



foråt varme og forplante sig. Da danner slamfiskene smaa af en hun 

 og flere hanner bestaaende selskaber. Medleramerne af et saadant 

 selskab svømmer bestandig i ring rundt om samme centrum. Herved 

 river de vandplanterne med og danner et rede. Det gaar til aldeles 

 paa samme maade, som naar hunden danner sig et leie i høit græs 

 ved stedse at trakke rundt en stund. Her lægger nu hunnen sine eg, 

 der befrugtes af de omcirklende hanner. Eggenes modning sker med en 

 forbausende hurtighed. Allerede 24 timer (?) efter eglægningen skal 

 enkelte larver forlade sine hyller. En eneste han forbliver i redet 

 foråt vogte og føre ungerne nogle dage, hvorpaa hele flokken spre- 

 <ier sig. ,,Prometheus". 



Gammelt brød. Professor Wittmack, forelagde havedyrk- 

 ningskongressen i Mlinchen et brød, der var 4 400 aar gammelt. Det 

 var et stykke ægyptisk bygbrød malet af grovt mel. Efter affarvning 

 med ammoniak kunde man under mikroskopet tj^delig erkjende de for- 

 skjellige ydre lag i bygkornene og i berørelse med jodvand antog 

 brødet endnu jodstivelsens blaa farve. ..Promethens". 



En forbindelse af argon med vand har P. V ill ard frem- 

 stillet ved under et tryk af 150 atmosfærer at bringe disse to stoffer 

 i berøring med hverandre. Han erholdt da ved samtidig afkjøling til 

 O'' forbindelsen som farveløse krystaller, som endnu ved et tiyk af 

 210 atmosfærer og -\- 8° ingen forandring undergik. Under 105 

 atmosfærers tryk spaltedes de derimod allerede ved 0'^. 



„Proniet}ieus". 



Aberne i Kap. Bavianerne er ifølge „Zoologist" blevne en ren 

 landeplage i visse dele af Kaplandet. De har lagt sig efter en ny 

 meget skadelig vane, nemlig at dræbe ganske unge lam. Det er ikke 

 foråt æde deres kjød men ene og alene for at sønderflænge dem, 

 aabne deres mave og drikke den melk, som findes der. De skjønner 

 sig ikke paa at malke de voksne moderfaar og ved ingen anden udvei 

 til at skaffe sig denne jaidlingsdrik end at agere bugsprættere paa de 

 smaa lam. Disse skadedyr formerer sig paa mange steder paa en for- 

 uroligende maade. Det tætte kaktuskrat, som er saa almindeligt i 

 disse egne, yder dem et godt skjulested, og desiiden finder de her 

 rigelig næring i de saftige kaktusblade og frugter. De talrige pigge 

 gjør, at hverken mennesker eller dyr har videre lyst til at efterstræbe 

 dem i disse skjulesteder. Temmelig dristige er de ogsaa. De for- 

 staar meget vel at gjøre forskjel paa mænd og kvinder, idet de ikke 

 viser den ringeste frygt for de sidste, mens hele flokken flygter over 

 hals og hoved, saasnart en mand nærmer sig. Porat dræbe dem maa 

 farmerne laane sine koners dragt og kan i denne '^orklæduing ganske 

 ugenert komme dem ind paa hvet. , Revue scientlfique" . 



Regenerationsevne hos fugle. En korrespondent til „Science 

 Gossip'' fortæller om et interessant tilfælde af nydannelse af næsten 



