' 227 



t)esked. Hvirvelvindene derimod tilskrives finnernes trolddom og kaldes 

 ,.gansknd". 



Forf. behandler derpaa landet selv. Norge kunde betragtes som 

 en eneste stor sten: men herimod strider, at der er stdrre sammen- 

 hængende sletter som Jæderen, Nedenæs, Hedemarken m. fl., ligesom 

 der ogsaa findes fjorde, vande og sumpe uden bmid. Ved torvmyrerne, 

 som findes værdige til et citat af L e i b n i t z, maa syndfloden gjdre 

 tjeneste. Ligesaa ved et fund, man gjorde i Tistedalen i 1687, da 

 man fandt skelettet af en hval der. 



Norges bjerge er dels sammenhængende kjæder, dels enkelt- 

 staaende toppe. Landet gjennemskjæres efter sin længde af bjerg- 

 kjæder, hvilket efter Em. Swedenborg har sin grund i den vind, 

 der herskede paa syndflodens tid. Kjølen strækker sig fra Finmarken 

 ned gjenuem landet, indtil den deler sig i to arme. Den ene, Seve- 

 berg, Rudberg, Sulefjeld. gaar ind i Sverige og fortsættes ned til 

 Skagens rev. Den anden arm er Dovrefjeld med Langfjeldene som 

 fortsættelse. Dovrefjeld er det høieste fjeld i Europa; men hvor høit 

 det er, kan han ikke angive. For at komme op maa man passere 

 ,,Drivaa" ni gange paa farlige bi-oer. ,,Fornemme reisende" tager 

 derfor nødig veien over Dovre. 



Filefjeld kjender foi'f. bedre. Dets høide er 9 000 alen. Da forf. 

 i 1749 reiste til Kristiania, var der endnu i slutningen af mai is paa 

 x-audene, ved Nystuen blev han paa kjælke trukket over et vand. 

 Altsaa maa høiden være saa stor. 



Folgefonden kalder han „Fuglefond" ; den har faaet sit navn af 

 fuglefangerne, der opholder sig i sprækkerne i isen. — Der er kun 

 et sted, siger han, hvor man kan komme fra det søndenfjeldske til 

 det nordenfjeldske, nemlig Romsdalen. Forf. har altsaa glemt „Driv- 

 åaen" nu og Lærdal. Men den første vei benj^ttedes jo nødig af 

 fornemme reisende, og den sidste regnede han vel ikke til det norden- 

 fjeldske. 



Af fritstaaende fjelde. der i almindelighed er rigere paa metaller 

 end de andre, nævner han „Tind" og „CTule" i Telemarken. Det ei- 

 formentlig Gausta, som spøger for ham. Ved Bergen ligger de tre 

 høie toppe: Sikken, Olrik og Lyderhorn, der naar op til Alperne i 

 hoide. Alperne er efter Jul. Cæsar (klassisk maa det være!) 987 

 alen, Olrikken er omkring 800. Hornelen og Snehornet er dog endnu 

 høiere. De 7 søstre paa Alsten skal være ^(^ mil høie. St. Olafs 



