240 



end en af uvidenheden og frygten for døden foretagen samling af 

 barnagtige forskrifter." Se nu den nye naturforskning. Gjennem- 

 brudet sker ved indførelsen af den empiriske induktion. Man samler 

 sammen, iagttagelse til iagttagelse ; man samler, hvad der stemmer 

 overens, og man søger at ordne iagttagelserne. Men endnu mere: 

 man nøies ikke med at vente, til naturen velvillig aabenbarer sine 

 hemmeligheder; man sætter den sine spørgsmaal for struben. Natur- 

 forskerens opgave bliver først og fremst at forene spørgsmaalene. Er 

 de stillede klart, og er midlerne til at komme i forbindelse med 

 naturen tilstede, nægter den aldrig at svare." 



En af den nyere tids mest fremragende forskere siger ^) : „Den; 

 eksperimentale methode er den methode, som søger sandheden ved den 

 ligelige anvendelse af følelsen, fornuften og erfaringen. Den kræver 

 aandens og tankens frihed. Dens karakter er at afhænge af sig selv, 

 fordi den af sin sandhedsprøver, erfaringen, laaner en upersonlig auto- 

 ritet, som styrer al videnskab. Den tilsteder ingen personlig autoritet; 

 den viser strengt systemer og forud opstillede læresætninger fra sig 

 — — og underkaster menneskenes autoritet erfaringens og naturlovens 

 prøvelse. — — For at finde sandheden maa videnskabsmanden stille 

 sig ansigt til ansigt med naturen og han maa — følgende den eksperi- 

 mentale methode — udspørge den frit ved hjælp af de stedse fuld- 

 komnere forskningsmidler. Jeg tænker, at i dette tilfælde det eneste 

 filosofiske system bør være, at man intet har." 



Hvad man end kan have at indvende mod den induktive, eksperi- 

 mentale methode, sikkert er det, det kan ikke nægtes af andet end 

 uvidenheden, det er denne methode som i vort aarhundrede og især i 

 den sidste menneskealder har ført naturvidenskaberne og de dermed 

 beslegtede videnskaber saa langt fremover mod maalet; det er denne 

 methode, som for tiden er eneherskende paa de nævnte videnskabers 

 omraade, og det er ingen tvivl om, at den ogsaa i fremtiden vil bringe 

 menneskeaanden skjønne triumfer. 



Det falder nu ingen naturforsker som saadan ind at læse Pontop- 

 pidans verk. Men har verket end tabt al betydning for naturviden- 

 skaben, saa har det et stort værd paa et andet omraade. Det giver 

 os et klart speilbillede af tidens opfatning og videnskabens tilstand. 



^) Cl. Bernard, den eksperimentale videnskab, oversåt af Mustad. S. 55.. 



