254 



maacle: Tra spaltens kanter udgaar der lysbølger, der virker paa 

 hverandre aldeles paa samme maade, som de ovenomtalte vandbølger. 

 Paa de mørke steder træffer Ij^sbølgerne hinanden paa en saadan 

 maade at et bølgebjerg i den ene bevægelse støder mod en bølgedal 

 i den anden, hvorved virkningen ophæves. 



Disse interferentsfænomener er paa den ene side et bevis for 

 lysets bølgenatur, og paa der. anden side kan ved deres hjælp lysets 

 bølgelængde med stor nøiagtighed bestemmes, trods deres ufattelige 

 lidenhed. Hertil maa man kjende spaltens bredde og dens afstand 

 fra øiet, eller hvis man opfanger spaltebilledet paa en skjærm, afstanden 

 til skjærmen, samt afstanden mellem interferentsstriberne. Efter denne 

 methode kan man beregne bølgelængden for de forskjellige lyssorter 

 og herved har man fundet, at farven af det undersøgte lys afhænger 

 af bølgelængden. Saaledes fandt J. Muller 



bølgelængden for rødt lithiumlys =^ 0.000 685 mm. 



— „ gult natriumlys '= 0.000 592 „ 



— ,, grønt thalliumlys ... = 0.000 535 „ 



— „ blaat indiumlys = 0.000 455 „ 



Det laa nu nær ogsaa at prøve Røntgenstraalernes natur ved 

 interferentsfænomenerne. Til dette øiemed benyttede dr. Fomm i 

 Miinchen et Hittorfsk rør til frembringelse af kraftige Røntgen- 

 straaler; 200 mm. derfra blev opstillet en skjærm med en fin spalte, 

 hvis bredde var 0.1 millimeter. De straaler, der faldt igjennem spal- 

 ten, opfangedes paa en yderst følsom fotografisk plade, der befandt 

 sig 200 mm. bag spalten. 



Efter en ekspositionstid af omtrent en time viste der sig paa 

 pladen tydelige interferentsstriber, ved hjælp af hvilke straalernes 

 bølgelængde bestemtes ved professor dr. L o m m e 1 s formler og 

 tabeller. 



Beregningen viste, at Røntgenstraalernes bølgelængde 

 var 0.000 014 mm. Bølgelængden, der altsaa er 14 milliontedels 

 millimeter er omtrent 15 gange saa liden som bølgelængden for de 

 hidtil maalte mindste bølgelængder for det ultraviolette lys- 



Disse undersøgelser har altsaa vist, at Røntgenstraalerne for saa 

 vidt er beslegtet med lysstraalerne, som begge slags straaler skyldes 

 bølger, der er istand til at vise interferentsfænomener, men at x-straa- 

 lernes bølgelængde er omtrent 30 gange • saa liden som de midlere 

 bølgelængder for det almindelige lys.^) 



Haardførhed hos rotten. De fleste ved, at der gives authen- 

 tiske tilfælde, hvor rotter, som er fangede i fælder og der fastholdt i 

 et ben, har havt mod til at gnave vedkommende ben af og saaledes 

 bogstavelig talt amputere foden for derved at opnaa friheden igjen. 

 Et lignende tilfælde, men maaske endnu merkverdigere, er iagttaget af 

 en korrespondent til et engelsk jagttidsskrift. Skovfogden var en morgen 



^) Af L. Erhard i „Prometheus". 



