270 



landdyrene. Enhver lægmand, der interesserer sig for biologiske pro- 

 blemer, kj ender til beskyttelsesf arven hos sne- og ørken dj^r og de 

 mange vidunderlige mimicry-former blandt insekterne. Men kun faa 

 kj ender de sælsomme former og kombinationer, som behovet efter 

 beskyttelse har frembragt hos havets beboere under deres kamp om 

 næring. 



I de faglærdes kredse har man i den senere tid beskjæftiget sig 

 intenst med de mere komplicerede tilfælde, som havets fauna leverer. 

 Tildels er mange af disse forhold først i de sidste aar opklaret i deres 

 indre sammenhæng. Jeg vil her fremføre nogle særdeles lærerige 

 eksempler paa saadanne tillempninger. For oversigtens skyld vil vi 

 inddele de kjendsgjerninger, som skal fremføres i følgende grupper: 

 1) Tillempning ved maskering. 2) Gjensidig tillempning ved symbiose 

 (samliv). 3) Tillempning i form. 4) Tillempning i farve. 



De to første grupper omfatter fænomener, der betinger en direkte 

 medvirkning af fremmede organismer, mens de to sidste omhandler 

 forandringer, der udelukkende angaar vedkommende dyr, mens udec- 

 verdenen kun indirekte medvirker. 



I. Tilpasning ved maskering. 



Hvis nogen uden videre paa havets strand vilde anvende de 

 kundskaber, han liavde erhvervet i en smukt ordnet konkyliesamling, 

 saa vilde det visselig i en flerhed af tilfælde falde meget vanskeligt 

 at gjenkjende de forskjelhge arter. Tstedetfor de glatte, sirlige mus- 

 ling- og snegleskaller i museet finder man dem her bedækket med 

 smuds og alleslags fremmede organismer, der gjør dem temmelig 

 ukjendelige. Aldeles ligesom enhver sten og hver pæl, hvert skibs- 

 skrog i kort tid bedækkes med planter og fastvoksede dyr, saaledes 

 bliver ogsaa enhver dertil skikket organisme, der ikke er istand til at 

 rense sig selv, inkrusteret paa lignende maade. 



Men i disse tilfældige fænomener tør vi se kilden til hine under- 

 bare maskeringer, som det naturlige udvalg hos nogle organismer har 

 gjort til en blivende egenskab. Man indser let, at en musling, en 

 krebs, en snegl i almindelighed ikke vil have synderlig skade af en 

 saadan bevoksing, ja undertiden vil man kunne konstatere en virkelig 

 nytte heraf Paa en undersøisk tangbevokset strækning vil f. eks. 

 en med alger (tang) bevokset snegl ikke saa let kunne opdages som 

 en anden, hvis nøgne skal skinner lange veie; de vil altsaa lettere 



