273 



ryg og ben? Dette muliggjøres ved en række indretninger, som vi 

 maa opfatte som specielle tilpasninger med maskeringen som maal. 



Por det første er nemlig trekantkrabbernes rygskjold og ben 

 bedækkede med talrige fine kroge, der i sin bygning og anordning viser 

 sig overordentlig hensigtsmæssige til befæstelse af de beskyttende orga- 

 nismer. 



For det andet er gribesaksene, som hos de beslsgtede familjer 

 kun kan udføre ganske bestemte, meget ringe bevægelser, lios disse 

 krabber meget friere og bevægeligere. De kan netop gribe saalangt, 

 som krogene paa deres legeme rækker, eller man kan heller omvendt 

 sige, at krogene kun udvikler sig indenfor gribesaksenes omraade. 

 Det hensigtsmæssige ved bygningen af krogene er, at de bestaar af 

 chitin og er forsynet med modhager, at de i modsætning til det 

 øvi-ige pantser er uforkalket, og at de endelig er i besiddelse af en 

 høi grad af elasticitet, hvilket altsammen gjør dem meget skikket til 

 befæstelsen af masken. 



Meget anskueligt beskriver Aurivillius den maade, hvorpaa krabben 

 gjør sit toilette : ,iJeg fandt en af akvariumkrabberne i færd med at 

 sønderrive en af disse svampe; herunder betjente den sig af sine 

 gribesakse. Idet den nærmede disse til hverandre, greb den svampen; 

 straks derpaa fjernede den saksene fra hverandre, hvorved et stykke 

 af svampen reves af. Det afrevne stykke førtes derpaa til munddelene. 

 Naar stykket var meget lidet, blev det sluppet af saksen og bevæget 

 nogle gange frem og tilbage mellem de ydre munddele for atter at 

 gribes af saksen. Var det større, blev det fastholdt af saksene, mens 

 den anden ende bevægedes frem og tilbage af munddelene. Endelig 

 blev svampestykkerne fuldstændig ubeskadiget som forhen, alt efter 

 sin størrelse, med saksen ført enten paa skjoldets overside eller sider 

 eller paa føddernes overside, for her at befæstes. Herunder udvikler 

 krabberne megen taalmodighed og udholdenhed." Den svenske forsker 

 bemerkede under sine talrige iagttagelser aldrig, at krabben opgav et 

 begyndt forsøg paa at fæste en greben gjenstand, det skulde da være, 

 naar krabben foruroligedes under sin beskjæftigelse og maatte frigjøre 

 saksene til selvforsvar. 



II. Symbiose. 



Ved symbiose forstaaes et inderligt samliv mellem to organismer, 

 der beror paa gjensidig nytte. Selv de ekstremeste tilfælde lader sig 

 .Naturen" 1 8 



