ende gjellelaag, saaat hovedet omgives som af en krave. Det er 

 ogsaa denne krave, som har givet haien sit navn. Kravehaien er ikke 

 beslegtet med nogen nulevende haiart; først naar vi gaar langt tilbage 

 i tiden, til devon, finder vi haier, som staar nær denne. Den er saa- 

 ledes den ældste af alle nulevende hvirveldyrtyper. 



Vore ferskvandsfiske er blevne forøget med sørven (abramis 

 blicca), som i de senere aar er fanget et par gange i Ødemarksø, en 

 af grænsesøerne mod Sverige; desuden forekommer den i den nærlig- 

 gende Jølsø. Sandsynligvis forekommer den flere steder i det fredriks- 

 haldske vasdrag. Den er en af vore mest værdiløse ferskvandsfiske,. 

 hvis kjød er benet og magert, og er derfor ikke gjenstand for fangst. 



De øvrige fiske, som professor Collett beskriver, er: Isurus 

 oxyrhynelius, en haabrandart, som fortrinsvis Jiører hjemme i Middel- 

 havet. Mustelus canis, en graahai, som forekommer i Middelhavet 

 og Atlanterhavet helt op til de britiske kyster. Trichiurus lepturus 

 er en baandlignende, pelagisk fisk, som er iidbredt i de varme dele 

 af Atlanterhavet og Det stille ocean, Centrolophiis ponqnlus, som 

 englænderne kakler svartfisken, er nærbeslegtet med lodsfisken og 

 garibaldi- eller pigmakrellen. Den er en pelagisk fisk, som forekommer 

 i Middelhavet og den østlige del af Atlanterhavet. Den er en af de 

 sjeldnere europæiske fiske. Vore makrelarter er blevne forøget med 

 a.i\xiden(auxis thazardus). Den har en vid udbredelse, den er kjendt 

 fra Japan, Ny Guinea, Middelhavet, Madeira, Nordamerika o. s. v» 

 Endelig har vi guldhelten (mugil auratus). Den adskilles blandt 

 andet fra vore to andre heltarter ved sin lange brystfin. Den har sit 

 hjem i Middelhavet men forekommer ogsaa i Atlanterhavets østlige 

 del. Auxiden og guldhelten er de eneste af de her nævnte fiske, 

 som tidligere er fanget i de, skandinaviske farvande. 



J. G. 



Mindre meddelelser. 



Forebyggelse af hagl ved skydning. I alpeegne er det, som 

 bekjendt, endnu den dag idag i brug at ringe med klokker eller affyre 

 skud for at bortjage uveir; dette har ofte været betegnet som overtro, 

 hvad det rimeligvis ikke er. Borgermester Albert Stiger i 



