294 



gaa betydeligere variationer og da faa betragtelige virkninger paa 

 menneskene. 



Saadanne variationer kan foraarsages af temperaturforandringer og 

 den dermed forbundne udvidelse af luften, men disse forandringer er 

 for ubetydelige til at kunne fremkalde merkbare symptomer. Luft- 

 tr3'kforandringer kan ogsaa bevirke variationer i den indaandede sur- 

 stofmængde, en omstændighed, som kan drage efter sig skjæbnesvangre 

 følger for organismen. 



Følgende betragtning vil kunne give en tydelig forestilling om 

 lufttrykkets virkninger. 



Luften omhyller fuldstændig hele det menneskelige legeme og 

 udøver fra alle kanter og paa enhver del af legemets overflade et 

 tryk af 18 000—20 000 kg. Naar dette lufttryk forandrer sig, hvad 

 der f. eks. sker, naar man bevæger sig mellem steder med forskjellig 

 høide over havet, vil der derigjennem indirekte udøves en væsentlig 

 virkning paa organismens befindende. I tyndere luft vil vi nemlig ved 

 hvert aandedrag oistage en mindre luftmængde, altsaa ogsaa en mindre 

 surstofmængde end i tættere luft. Naar vi indaander den fortyndede 

 luft paa bjergtoppe, saa har dette samme virkning, som om vi her- 

 nede paa jordens overflade vilde formindske surstofgehalten ved til- 

 blanding af en indifferent gas. 



I eu høide af 2 000 meter viser barometret normalt 591 mm., 

 kviksølvtryk, til hvilket svarer en relativ surstofmængde af omtrent 

 15 pct. Ved indaandingen af en saadan luft vil hjertet slaa hyppigere 

 og aandedrætsvirksomheden øges, idet legemet søger at tilpasse sig. 

 efter de nye forholde. 



Under en bestigning af Ortler (3 902 m.), hvor den relative sur- 

 stofgehalt i luften er 13 pct., steg aandedrættet fra 25 til 41 pr. 

 minut og pulsen fra 82 til 141, Herved spiller dog individualiteten 

 en vigtig rolle og kan bevirke væsentlige afvigelser fra de anførte tal. 



I almindelighed vil man i høider paa 1 000 m. have iagttaget en 

 stigning af pulsens hyppighed med 4 til 5 og i høider paa 4000 m. 

 med 12 til 20 slag i minutet. I 4 000 m.s høide skal aandedrættet 

 foregaa med den dobbelte hurtiglied. 



Under fjeldbestigninger indtræder hos mange mennesker, allerede 

 før 3 000 m. er naaet, hos andre først ved meget betydeligere høider,. 

 symptomer, som man betegner med navnet bjergsygdom. Denne be- 

 staar hovedsagelig i sterk anpustethed, hovedpine ja endog opkastelse 



