299 



tager luften kulsyre fra underjordiske gaskilder, forraadnelses- og for- 

 brændingsprocesser, navnlig ved menneskers og dja-s aandedræt. Et 

 menneske leverer i timen 22 liter af denne gas, saaat den samlede 

 kulsyremængde, der udaandes af alle mennesker paa jorden kan, 

 ansættes til 130 milliarder kubikmeter med et rundt tal. 



De grønne planter spalter imidlertid i dagslyset denne gas, ned- 

 bdr fjerner den ogsaa for en del fra atmosfæren, og vindene sørger- 

 for en ligelig fordeling, saa at det bliver let forklarligt, at man ikke 

 har iagttaget større variatiouer i luftens kulsyregelialt end mellem 0.2 

 og 0.55 pro mille. 



I meget betydelige høider, paa 4 000 meter og mere, soro; 

 man har naaet i luftballon, har man fundet en større relativ kul- 

 syregehalt end i de lavere lag af atmosfæren ; dette maa visselig til- 

 sk)'ives vegetationens tærende indflydelse paa denne gas. Paa toppen 

 af Sonnblick bestemte v. Lorenz luftens kulsj^egegalt til 2.05 — 2.36. 

 rumdele i 10 000 dele luft. 



En ringe stigning indtræder i industriegne, ved myrbrande o. lign. 

 I huse har man endog eftervist en stigning af kulsyregehalten indtii 

 1 ja 10 pro mille. 



Giftig virker i ethvert tilfælde kulsyren kun i større mængder,. 

 thi selv en gehalt af 1 pct. kan taales i lang tid; i kortere tid kan 

 endog endnu større mængder taales, som det har vist sig under byg- 

 ningen af CTotthardstunnellen, uden at fremkalde t^^delige sygdoms- 

 symptomer. Men man kan dog holde fast ved, at enhver stigning af 

 kulsyregehalten i fri luft af over 0.35 pro mille, i boliger af over 1 

 pro mille virker besværligt og er foi-bundet med fare for sundheden, 

 og at man derfor maa have betænkeligheder ved at opholde sig i 

 saadan luft. 



Salpetersyre, salpetersyrling og ammoniak er ogsaa konstante be- 

 standdele i atmosfæren, hvorvel mængden er yderst ringe. Disse 

 bestanddele udvaskes paa en vis maade af luften ved regn- og sne- 

 våndet, tilføres saaledes jorden og spiller her undertiden en rolle ved 

 forvitringsprocesser og lignende fænomener. 



Nogen direkte virkning paa menneskenes sundhedstilstand udøver 

 ganske vist ikke disse stoffer. Ivvælstoffet som kvantitativt ud- 

 gjør luftens hovedmængde er fuldstændig indifferent. Det samme 

 gjælder argon, det nye grundstof, hvoraf mennesket daglig med lufteii 

 iudaander omtrent 20 liter. Prof. dr. A. Bauer. 



(Fortsættes.) 



