320 



Som det vil sees har Bodø betydelig længere lystid end mørketid, — 

 over 3 gange saa lang (||) og i tid 30 dage, mens f. eks. Tromsø kun har 18. 

 dage længere lys end mørke og forhold omtrent som 7 til 5 (ff). 



Endvidere opnaar man i Bodo ved at stige 20 meter tilveirs at se solen- 

 en dag tidligere, mens man de øvrige steder maa 60 å 100 meter tilveirs for 

 at opnaa samme resultat. 



Hvoraf kommer det, at Bodo er saa heldig situeret i forhold til de- 

 øvrige steder? Q, B. 



Svar. 1. At lystiden overhovedet er længere end mørketiden kommer 

 af refraktionen, som bevirker, at solen viser sig i horizonten, naar den i virke- 

 ligheden er over en halv grad under samme. Baade om sommeren og om 

 vinteren vil refraktionen derfor virke til at forlænge dagslyset paa bekostning 

 af mørket. 



2. At der i forholdet mellem lystid og mørketid er en saa betydelig for- 

 skjel mellem Bodø og de nordligere steder, kommer af at Bodø ligger saa nær 

 polarcirkelen. For at solen skal blive cirkumpolar kræves, at dens deklination, 

 med tillæg af refraktionen, overskrider det tal, som man faar ved at trække 

 stedets bredde fra 90". Men nærmest omkring solhvervene forandres solens 

 deklination knn ganske langsomt; saaledes gaar der om sommeren næsten 14 

 dage med, før eller efter solhverv, forinden forandringen har naaet op til 3.5', 

 som er det belob, hvormed refraktionen virker i horizonten. Et sted som ligger 

 paa polarcirkelen vil derfor, paa grund af refraktionen, have næsten 4 ugers 

 lystid, men ingen moi-ketid. Bodø er 44' nordenfor polai-cirkelen, saa der bliver 

 en kort mørketid, men de 4 ugei-s lystid faar en yderligere forøgelse af 2 uger,. 

 fordi solens deklination et par uger for og efter solhverv fremdeles forandrer 

 sig noksaa langsomt. Paa de nordligere steder begynder og ender saavel lys- 

 som mørketiden paa en tid, da deklinationsforandringen er raskere, saa for- 

 skjellen der bliver mindre. 



3. At man paa Bodø kan opnaa at se midiiatssolen en dag tidligere end 

 anført i almanakken ved at stige 20 meter i holden (naturligvis forudsat at 

 man har fri horizont i nord) har den samme grund. En høide af 20 meter 

 giver nemlig en kimmingdaling af 8 ', som ogsaa er det beløb^ hvormed solens 

 deklination forandres paa en dag ved den tid, den begynder at blive cirkum- 

 polar paa Bodø, nemlig slutningen af mai eller begyndelsen af juni. Ved Nord- 

 kap derimod begynder lystiden omkring 10de mai ; den daglige deklinations- 

 forandring er da over 15', og for at opnaa en kimmingdaling, af dette belob. 

 maa man stige over 70 meter i hoiden. 



