338 



substants. Desuden indeholdt gadestøvet blot 1 pct. kvælstof, mens 

 bogstøvet indeholdt 3 pct. deraf. 



Tissandier fortæller, at 1 kubikmeter pariserluft under nor- 

 male forhold (juni — ^juli 1870 og april — november 1872) indeholdt 

 0.0062 — 0.008 gram støv. Heraf kan man regne ud, at luiten til en 

 høide af 5 meter over Marsmarken, hvis fladeindhold er 500 000 m.^, 

 skulde indeholde 15 kg. fast substants svævende som støv, hvoraf 

 25 — 34 pct. bestaar af organisk substants. 



Wienerstøvet har ogsaa ofte været underkastet imdersøgelse. 

 Det er navnlig Eduard Su ess og den afdøde dr. B, e i s s e c k, som 

 har leveret indgaaende arbeider herover. 



I Wien har man sædvanlig peget paa granitbrolægningen som 

 hovedkilden til støvet, men granit er et meget haardt materiale, og 

 selv om i begyndelsen, mens stenene endnu er ujevne, afslibningen 

 kan begunstige støvudviklingen, saa vil dog senere intet eller kun 

 ubetydeligt støv kunne opstaa ad denne vei. Sandet, som paastrøes, 

 vil derimod altid kunne levere temmelig meget kvartsstøv. Den be- 

 kj endte Wiener-sandsten, som ved siden af kvarts og glimmer ogsaa inde- 

 holder et leragtigt bindemiddel, som let forvitrer ved jernets oksydation, 

 er maaske heller den, paa hvem hovedskylden for støvet maa lægges. 

 Det heraf udviklede støv er dog for intet at regne mod det, som 

 følger med byggevirksomheden. 



En af de almindeligste forurensninger af atmosfæren er røg, og 

 dette er et kulturonde, som det ser ud til, at teknikeu aldrig ganske 

 vil kunne fjerne. Ved røg kan man forståa høist forskjellige ting. 

 Dei'i maa saaledes indbefattes de sure gasarter af alle slags, der ud- 

 vikles ved al hyttevirksomhed, endvidere de mere eller mindre skade- 

 lige gasblandinger, som udvikles i keraiske fabriker, og vi skal se, 

 hvorledes industrien med godt resultat anstrenger sig for at bekjæmpe 

 dette onde. Den egentlige røg, som det ogsaa er vanskeligst at faa 

 bugt med, er den, som er hyppigst, og som danner sig i ildsteder, 

 altsaa stenkulsrøgen. Denne røg er en af hovedaarsagerne til 

 den bedærvede luft i byerne, ligesom den ogsaa er den fornemste 

 aarsag til taagedannelse, forhindrer den frie difFusion i de øvre luftlag, 

 og modvirker altsaa cirkulationen og fordelingen af alle andre tilfæl- 

 dige uvedkommende bestanddele i luften. 



De skadelige virkninger af stenkulsrøgen er overordentlig udbredt 

 og bliver ofte undervurderet og det netop paa steder, hvor der er 



