358 



efter for tryk iudenifra; de nye karbundter trykker de gamle mere 

 og mere sammen, og tilslut stanser al saftstrømning. Derfor blir pal- 

 merne sjelden saa gamle som hundrede aar. Stammens ydre overflade 

 er skjellet og ujevn, undertiden tornet. Bladene er enten vifteformede 

 eller fjerf ormede (viftepalmer eller fjerpalmer). Delingen af bladet 

 opstaar ved en simpel sønderrivning af den oprindelig hele bladplade ; 

 i knoptilstanden er bladene sammenfoldede, og under udviklingen søn- 

 derrives cellevævet efter foldelinjerne. Blomsterne, som forekommer i 

 meget stort antal, er uanseelige og samlet i en enkelt eller grenet 

 kolbe, som i knoptilstanden er omsluttet af et fælles, undertiden træ- 

 agtigt hylster — den saakaldte spatha. Blomsterne er fra begyn- 

 delsen af tvekjønnede, men blir siden enkjønnede, idet enten kun 

 støvdragerne eller kun støvveiene kommer til udvikling. .Overstøvningen 

 besørges derfor af vinden eller af insekter. Blomsterdækket er dob- 

 belt. I hver støvblomst findes 3, 6 eller flere støvdragere, mens 

 frugtblomsten indeholder enten en oversædig og trerummet frugtknude, 

 dannet af tre frugtblade eller ogsaa tre enrummede frugtknuder. 

 Hvert rum i den trerummede frugtknude indeslutter et eg ligesom 

 hver af de enrummede frugtknuder, men i regelen kommer kim et af 

 eggene i den fra begyndelsen af trerummede frugtknude til udvikling, 

 saaat altsaa den modne frugt blir enrummet og enfrøet. De tre grifler 

 er enten ganske sammenvoksede eller kun lidt adskilte og bærer et 

 enkelt udelt ar. Frugten er enten et bær eller en stenfrugt; de 

 mindste palmefrugter er af størrelse som en ert, de største som et 

 menneskehoved. Kjernens konsistens er som træmasse eller træ, under- 

 tiden ben- eller stenhaard. Frøet indeholder rigelig med frøhvide, 

 som i begyndelsen er flydende og melkeagtig, men under modningen 

 fortættes den og bliver brusk- eller hornagtig, tør eller oljet. 



Af palmerne kj endes opimod tusen arter, som næsten alle 

 tilhører det hede jordbelte. Paa den nordlige halvkugle gaar de til den 

 44de breddegrad (Nizza) og paa den sydlige til den 38te (Nyseeland). 

 I det paa palmer fattige Sydvest- Afrika ligger sydgrænsen ved 21 gr. 

 s. br., i Sydvest-Amerika ved 34 gr. To-trediedelen af palmearterne 

 vokser mellem 10 gr. n. og 10 gr. s. bredde. De fleste vokser i 

 lavlandet i en middelvarme af 26° — 29° C. Vokspalmen trives dog 

 indtil 2 800 m. over havet i Andesfjeldene, hvor middelvarmen kun er 

 13° C, og hvor temperaturen kan gaa ned til 6°. De fleste arter 

 findes paa Sundaøerne, Molukkerne og Ny Guinea, hvor der ialt findes 



