365 



millioner kr. aarlig. Sundaøerne producerer for en 50 millioner kr. 

 aarlig. Mauritius udskiber aarlig 40—50 000 nødder, 3 — 400 centner 

 coir og 1 30 000 gallener olje. Fra Para i Brasilien udføres aarlig 

 7 — 8 millioner kokosnødder. Ved Cartliagena i Ny-Granada indhøstes 

 aarlig 4 millioner nødder. Paa Centralamerikas kyster og paa de vest- 

 indiske øer udbreder kokospalmen sig mere og mere. Paa Sydhavsøerne 

 er kokosdyrkningen af stor betydning; mod syd gaar den lier til Ny 

 Caledonien. Paa Tahiti indhøstes 10 — 12 millioner nødder, fra Mar- 

 quesasøerne udskibes 20 000 kg, kopra. Fra Samoa, Tonga og nogle 

 af Fidschiøerne udskibes kopra ior 20 — 30 millioner kr. I det tyske 

 Østafrika og i Kamerunstrøget tiltager dyrkningen. 



I Asien har planten været kiendt i 3 — 4 000 aar. 



^ M. B. 



Om de kemiske processer ved aandedrættet.) 



Aandingen er barnets første livsytring. Ved sine skrig tilkjende- 

 giver den lille verdensborger, at lungerne er i god stand. Naar 

 aandedrætsbevægelserne efter fødselen hverken indtræder af sig selv 

 eller ved lægens anstrengelser, saa er barnet ikke levedygtigt; af 

 denne grund hilses ogsaa de første skrig med glæde. 



At vi tilligemed de høiere organiserede dyr ikke kan eksistere 

 uden at aande er almindelig bekjendt. Vi skal her give en frem- 

 stilling af, hvilken betydning aandedrættet har for organismen. Under 

 aandedrættet optages under indaandingen visse gasformige stoffer i 

 organismen, og under udaandingen udskilles de for organismen skade- 

 lige eller unyttige gasarter. 



De lavere organismer kan udnytte et større antal gasarter. Saa- 

 ledes kan planterne f. eks. anvende den kulsyre, som lindes i atmosfæ- 

 ren til opbygning af sit legeme, idet de ved hjælp af det grønne 

 bladfarvestof, under lysets medvirkning, danner meget komplicerede 

 legemer; enkelte planter formaar utvivlsomt at indforlive luftens kvæl- 

 stof, der er et høist indifferent stof, i sin organisme, idet de af 

 kvælstoffet tilligemed kulstof og vandstof danner mere komphcerede 

 forbindelser. Ogsaa hos bakterierne har man iagttaget lignende aande- 

 drætsprocesser. 



1) Schriften des Vereins z. Verbr. naturwiss. Kenntnisse, Wien. 



