368 



i forholdet til l3'set, som hæmoglobinet undergaar, er ogsaa synlig for 

 det blotte øie, idet en surstofrig blodopløsning har en meget lysere 

 rød farve. Hæmoglobin formaar ogsaa med kuloksyd at indgaa en 

 lignende forbindelse som med surstof; ogsaa denne forbindelse er i 

 K^pektroskopet karakteriseret ved to mørke linjer. Hæmoglobinets for- 

 bindelse med surstof formaar i ren tilstand at krystallisere og kaldes 

 oksy hæmoglobin. Det har den for organismen meget vigtige 

 egenskab atter med stor lethed at kunne spaltes, saa at der paany 

 dannes hæmoglobin under udskillelse af surstof. Naar man til oksyhæ- 

 moglobinopløsninger sætter substantser, der let optager surstof, saa 

 kan man med spektroskopet efter kort tids forløb let eftervise hæmo- 

 globin. Kuloksydhæmogiobinet paavirkes derimod ikke af saadanne 

 substanser, et forhold, som ofte bliver af stor betydning, naar man 

 skal paavise forgiftninger med kuloksyd (kulos). 



Ogsaa paa andre maader kan man af oksyhæmoglobin atter er- 

 holde hæmoglobin. Naar oksyhæmoglobin udsættes for en sterkere 

 luftfortynding, saa formaar det ikke mere at fastholde det løst for- 

 bundne surstof. Foråt lære at kjende mængden af det surstof, som 

 er løsere bundet i oksyhæmoglobinet betjener man sig bedst af luft- 

 pumpen. 



Et gram oksyhæmoglobin formaar ved 0° C. og en barometerstand 

 af 760 mm. at binde 1.6 kubikcentimeter surstof til sig. Det, som 

 gjælder for det rene oksyhæmoglobin, gjælder ogsaa for det, som 

 findes i blodet. Ogsaa her foregaar den samme optagelse, paafulgt af 

 en frigjørelse af surstof. Blodet indeholder foruden surstof ogsaa, 

 andre gasarter, der samtlige undviger, naar blodet bringes i lufttomt 

 rum. Under normale forhold indeholder blodet ringe mængder kvæl- 

 stof og betydelige mængder kulsyre, saavel det blod, som fra lungerne 

 strømmer ud i legemet, som det, der fra legemet strømmer tilbage til 

 lungerne. Kvælstoffet opløses i blodet efter rent fysiske love, mens 

 kulsyren er kemisk bundet af forskjellige af blodets bestanddele. Man 

 har foretaget et stort antal analyser af blodets gasarter, saaledes som. 

 man har erholdt dem ved udpumpning med luftpumpe. Heraf skal 

 hidsættes middel værdierne for det menneskelige blod. Tallene angiver 

 antallet af rumdele af vedkommende gasart, maalt ved 0° C. og en 

 barometerstand af 760 mm. i 100 rumdele blod. Tallene under 

 rubrik I refererer sig til blod, der forlader lungerne, og tallene under 

 rubrik II til blod, der træder ind i lungerne: 



