373 



Det er allerede paavist, at kulsyre i større mængder virker giftig. 

 Naar kulsyregelialten, der normalt er 0.04 pct. stiger til 4.4 pct., kan 

 mennesket ikke leve længer; hunden dør allerede i en atmosfære, der 

 indeholder 3 pct. kulsyre. Lungeventilationen bos hunden er nemlig 

 meget sterkere end hos mennesket, og den udaandede lufts kulsyre- 

 gehalt (kulsyrespændingen) altsaa ringere. Det er naturligvis ikke 

 mangelen paa surstof, som er skyld heri; dette er nemlig eksperimen- 

 telt paavist ved at bringe dyr ind i en gasblanding, der bare bestaar 

 af surstof tilligemed en kulsyremængde, der ellers bevirker kvælning. 

 I begyndelsen steg aandedrættet i dybde og hyppighed under paa- 

 virkning af aandedrætsnerverne, der pirredes ved blodets større kul- 

 S}Tegehalt. Senere indtraadte der svækkelse, svimmelhed, og tilslut 

 paafulgte døden, omendskjønt gasblandingen indeholdt mange gange 

 saa meget surstof som den atmosfæriske luft. Det var iagttagerne 

 paafaldende, at dp-ene ved saadanne forsøg kom i en tilstand, der 

 havde megen lighed med vintersøvnen, hvori stof vekselen og oksyda- 

 tionsprocesserne er nedsat i en betragtelig grad. 



Da surstoffet bindes kemisk i blodet, saa behøves der en relativ 

 ringe surstofmængde i hiften foråt mætte hæmoglobinet dermed. Heraf 

 følger, at blodets surstofgehalt, i det mindste indenfor visse grænser, er 

 uafhængig af luftens indhold paa surstof. Det er saaledes meget 

 interessant, at selv indaandingen af ren surstofgas ikke bevirker uogen 

 væsentlig forandring i mængderne af det optagne surstof og den ud- 

 skilte kulsyre. Foråt paavise dette har Paul Bert, der specielt har 

 befattet sig med spørgsmaalet om, hvilken indflydelse lufttrykket har 

 paa aandedrættet, anstillet meget smukke og vigtige undersøgelser. 

 Han fandt, at rent surstof virkede giftigt ved et tryk, der var tre 

 gange saa stort som det normale atmosfæretryk, og at denne virkning kun 

 skyldtes den koncentrerede virkning af surstoffet ; thi i atmosfærisk luft 

 af samme tryk kunde mennesker og dyr leve; derimod paafulgte døden 

 snart under krampetrækninger, naar aandedrættet foregik i atmosfærisk 

 luft under det 15-dobbelte tryk. Dette kan have sin interesse, naar 

 arbeider skal foretages, hvoi'ved arbeiderne er nødt til at arbeide under 

 forhøiet lufttryk. Ved slusebygningen i Nussdorf (Wien) befandt arbei- 

 derne sig ganske vel i de beholdere, som nedsænktes paa flodens bund, 

 og hvori luften altsaa var komprimeret i passende grad, for at hindre 

 våndet fra at trænge ind; i begyndelsen iagttoges pludselige farlige 



