375 



komme hos friske individer. Efter de ovenfor anførte methoder er 

 der udført talrige forsøg, der viser, hvorledes ro og arbeide, ernæring, 

 klima etc. indvirker paa aandedrætsprocesserne. 



Dr. Richard von Zeynek. 



Strudsen og dens liv.') 



Tidligere var det almindelig antaget, at der i Afrika kun fandtes 

 en strudsart. I den senere tid er denne imidlertid bleven delt i idet- 

 mindste tre arter, nemlig foruden i den almindelige nordafrikanske 

 strnds {struthio camelus) med rød hals, ogsaa i den blaahalsede 

 somalistruds {sir. moli/dohphanes) fra Somali- og Gallalandet og i den 

 graahalsede strnds (str. australis) fra Sydafrika. Mange ornithologer 

 mener endog, at der lever en fjerde art i Østafrika. Hvad der skulde 

 berettige denne artsadskillelse er, at ikke alene de nøgne partier paa 

 fuglen er forskjellig, men ogsaa fjerklædningen. Ja endog eggene er 

 afvigende, hos den nordafrikanske struds er de saaledes glinsende 

 glatte, mens de hos den sydafrikanske har talrige smaa gruber, hvad 

 der giver skallet et ru udseende. Det maa dog bemerkes, at der 

 findes talrige overgangsformer, saaat tilslut kanske den gamle ansku- 

 else, at der kun findes en strudsart, igjen kommer til hæder og ære. 

 Naar ungerne kommer ud af egget, er de af en hønes størrelse. 

 De minder i denne tid meget om et pindsvin, thi paa ryggen er de 

 bedækket med korte, sorte og hvide fjerposer, som ender i en lukket 

 spids. Bugsiden bærer derimod en gul dun, som dog i mange kuld 

 er mørk, graa eller brunfarvet. Disse „pindsvine"fjer beholder sin 

 børsteagtige karakter i flere uger; derpaa blir de krusede, men først 

 efter 12 — 18 maaneders forløb begynder den voksne fugls fjerklædning 

 at vise sig. Der gaar imidlertid 3 — 4 aar hen, før strudsen er fuldt 

 udfarvet. Samtidig med at disse fjer kommer frem, viser ogsaa kjøns- 



1) Efter C r on w right Schreiner i „Prometheus". 



Forfatteren er en af de første autoriteter paa dette felt. Han har i en 

 9 aarstid bestyret en større strudsfarm i Capkolonien, hvor der holdtes 250 — 

 450 strudse. 



