14 



BANYAI JÁNOS 



József-tárót hajtatta be 8'^ 10° csapás irányban tiszta mészkőben, hogy a II. 

 számú kontakt tömzsöt feltárja. Majd a Segen-Gottes és a Glück auf altáróval 

 a mélyebb szintek is kitermelésre kerültek. Több évtizede, hogy a bánya műve- 

 letek szünetelnek s a legtöbb be is omlott. 



Ma már egyedül a József-táró kemény mészkő fala tartja magát s csak ez jár- 

 ható be. A Segen-Gottes-táró az I. sz. kontaktnál (3. kép) beomlott s a Lakuluj- 

 patak vize tűnik el a nyilasán, amiért is az egész rózsaszínű tömzs a legszebben 

 feltárva fekszik a napszinen. Termés arany e bányákban nem igen volt gyakori. 



4. ábra. Az aranyosbányai ércek mikroszkópos képei. 

 A 4. képen A a tiszta kristályos mészkő alapanyagot (vonalkázott) s a benne levő 

 télért mutatja. A telérben felszínre a galenit kerül (pontozott), melyre a zöldszínü 

 oxydációs pyromorphit telepedik (függőlegesen vonalozott). A kristályos mészkőben 

 pirit (fekete) és gyantásszlnü szfalerit (körös) fordulnak még elő. Néhol a piritet 



mint más érc zárványát is láthatjuk. 

 B-nél egy érces rhodonit-rhodokrózitos részletet láthatunk, mely a kr. mészkőben 

 tömzs gyanánt szokott előfordvilni. Az alapanyagban (fehér) széthintve vannak 

 az ércek. Itt a rózsaszínű alapban az ásványi társulás rendszerint a következő : 

 pirit, kalkopirit és alahandin. Mivel itt a pirit (fekete) és kalkopxrit (vonalozott) 

 egymás mellett fordulnak elő s a természetes színben valamennyit piritnek néz- 

 hetnők, azért szükséges volt, hogy e két ásványt a Xemöergr-féle színezési eljárással 

 elkülönítsem egymástól. A kénsavas-ezüstnitrátos reakcióra a pirit sárgán maradt, 

 míg a kalkopirit violaszinüre futtatási burokkal vonódott be. A szürke foltokban 

 előforduló alabandin (pontozott) metszési körvonala biztosan nem állapítható 

 meg, mert mellette az áttetsző alapanyagon keresztül a belső részek is látszanak 

 s így a foltok jóformán az eredeti nagyságot mutatják. Ezek az alabandin szem- 

 csék az üregek által felszínre kerülve oxydációs boinlás által a falakon pzilome- 

 lános cseppköves bekérgezéseket alkotnak. 



A bányászkodás lényegét a tömzsök gazdag ércimpregnációi képezték, melyek 

 közül, mint a régi bányászok mondják a pirit sok aranyat és a galenit pedig ezüstöt 

 adott kohósítás utján. Ez magyarázza meg aztán, hogy a régi offehbányai kohó- 

 nak Zalát nára való áthelyezése, miért vetett véget e vidék bányászatának. 



