APANYTALTALMU ÉRCES TiLÉREK MIKRCSZKÓrOS VIZSGÁLATA. 15 



IV. Mikroszkópos vizsgálatok. 



E vizsgálatokat nem vékony csiszolatokon végeztem, hanem az érces 

 darabkákat egy oldalon lecsiszolva és fényezve, vertikal-illurainatorral felszerelt 

 mikroszkóppal ráeső fényben és némelyiket színezve, tettem vizsgálatom tárgyává. 



A vizsgált darabok a József-bányából származnak. 



Végeredményként az eddigi kísérleteim mind ugyanazt a struktúrát adták, 

 mint a minőt makroszkopice is észlelhetünk. 



Az aranyosbányai ideális terület bányageologiai vizsgálatának e kis rész- 

 letét előre bocsátom, mert nem tudom, hogy a nem várt változott viszonyok 

 lehetővé teszik-e a tanulmányozás további folytatását. 



Annyi bizonyos, hogy a tönkrement bányászat az alapos kutatást meg- 

 nehezíti. Illetve most már nem lehet e vidéknek azt az igazi képét visszaadni, 

 mint aminőt lehetett volna annak idején, a kitűnő bánya feltárások korában. 



Abrudbánva, 1919 jan. 1. 



AMNYTARTALMÜ ÉRCES TELEREK MIKROSZKÓPOS 



VIZSGÁLATA. 



Irta: Bányai János. 

 — Az 5 — 6. ábrával. — 



Az arany előfordulási módjai vizsgálati módszereink és eszközeink tökéle- 

 tesedése dacára is eléggé homályban vannak. A tudnivalóinkban beállott hézag 

 természetesen nemcsak a tudományos ismereteinkben jelent hátramaradást, 

 hanem a gyakorlatban, az arany termelési módok megválasztásában is érezteti 

 hatását. 



Az aranytartalom kiválasztásának módjai elvileg évszázadok óta nem 

 változtak. Még ma is elsősorban a szabad arany kitermelése a fődolog, értvén 

 ezalatt azt, hogy az arany bármily apró szemcsékben is forduljon elő (!), azt egy- 

 szerű porrázúzás által szabadítják ki addigi zárt börtönéből s viszont a kiszaba- 

 dítás pillanatában higannyal foncsorrá kötik meg. Ezt az eljárást a modern kah- 

 forniai zvizók által elég magas fokra is emelték. A mechanikai úton kiválasztott 

 arannyal szemben megkülönböztettek bányászaink tüziar anyát is, melyet 

 oly módon nyertek, hogy a zúzókból kiszabadult iszapból rázószéreken fajsúlyuk 

 szerint különítették el az apróra tört ércszemcséket. így aztán a pirit, markazit, 

 kalkopirit, galenit, szfalerit stb. a közéjük keveredett kevés földpát, kvarc, mész- 

 pát stb. részecskékkel egy olyan arany tartalmú színport (slikk v. mára) adtak, 

 melyekből kohózás által még jelentős mennyiségű aranyat tudtak kiolvasztani. 



