18 BANYAI JÁNOS 



Max Leo a festési eljárásainak ismertetésénél annak a feltevésnek ad ki- 

 fejezést, hogy «talán ezen eljárás alkalmazásával az arany tartalmú piritben az 

 aranyat láthatóvá lehetne tenni, mely esetben az mint mechanikai keverék fordul- 

 hat csak elő». A pirit megfestésére ö a rézgálic oldatnak az elektrolitikus hatását 

 tartja alkalmasnak, mely eredményekép a pirit fekete kéreggel vonódnék be. 

 Kísérleteimnél ez az eljárás nem sikerült s azt hiszem nem is válhat be, mert a 

 finom repedésekben meghúzódó aranyat a piritre rárakodó rézréteg oldali vasta- 

 godásával valószinűen befedi. Megpróbáltam ehelyett a piritet vörös oxidréteggel 

 befuttatni. Erre a célra kaliumbromat oldatot használtam. 25 cm^ bromvízben 

 feloldandó kb. 12-5 gr vegytiszta kaliumhidroxid. A felmelegített oldathoz 0*5 cm^ 

 folyékony brom öntendö. Lehűlés után az oldat citromsárga lesz (esetleg fehér 

 csapadék is keletkezik). Az így elkészített és jól lehűtött oldatba helyezendő a 

 már elkészített csiszolat. A kaliumbromatot tanácsos mindig frissen készíteni, 

 bár én azt tapasztaltam, hogy jól bedugaszolt üvegben hosszabb idő múlva is 

 használható. Egy pár órai nyugvás után az oldatból kivett csiszolatban a pirit 

 rézvörös színűvé válik (vigyázni kell, hogy a csiszolat felszínén légbuborékok ne 

 maradjanak!) s így a sárga színét megtartó arany az előállott kontraszt által 

 élénken kiválik a pirites alapanyagból. 



Kísérleteimhez az anyagot Abrudbánya klasszikus aranytermö vidékéről 

 szereztem be. Alkalmasnak ígérkezett különösen a híres verespataki Rákosy- 

 bánya mangán tömzséből vett részlet, mely köztudomás szerint a legszebb és leg- 

 gazdagabb termésaranyat szolgáltatta. A szép rózsaszínű rodochrózit rhodonitos 

 alapanyag tele van, makroszkopice nézve is, az aranysárga foltjaival. A csiszolt 

 darabok szépségük és ritkaságuknál fogva is e vidék speciális drágaköveit szolgál- 

 tatják.^ A híres Rákosy-kövek a mikroszkopikus vizsgálatoknál meglehetős nagy 

 meglepetést hoztak számomra. 



Tényleg bebizonyosodott az a régi magyar közmondás, hogy: «Nem mind 

 arany ami fénylik !» Találtam ugyanis olyan darabokat, melyekben az alapanyag- 

 ban nem arany, hanem pirit volt beágyazva, még pedig igen szépen kifejlődött 

 automorf hexaederek alakjában (5. ábra 1.) Egy ilyen példány adta meg a bányá- 

 szok ú. n. tűzi aranyának is az igazi előfordulási módját. A kaliumbromatos ol- 

 dattal vörösre festett pirít repedéseiben ott maradt az arany változatlanul. Ez 

 volt tehát az első origináUs példány, melyben a piritben előjövő arany végre 

 tényleg láthatóvá vált. 



Egy másik rhodochrózitos darab már valóban termés aranyat tartalmaz. 

 A csiszolt felszínen a korálszerűen előforduló s kristályokból összenőtt ágak szel- 

 vénykéi apró szabályos idomokat alkotnak, melyeket a beágyazott részeknek, 

 az alapanyagon keresztül áttetsző folytatásai felhős foltokban vesznek körül 

 (5. ábra 2.) 



Az Abrudbányától nem messze eső bucsonyi Arám a-bánya hatalmas 



^ Abrudbánya — Verespatak — Zalatna vidékén igen gyakori a csiszolt szép 

 rózsaszínű, sárga aranyfoltos gyűrűfej, inggonib, nielltű stb. Ezek a csiszolatok 

 mind a zalatnai kőipari szakiskola műhelyében készülnek. Ma már nem igen 

 ehet hozzájutni, mert a Rákosy-bánya évek óta nincs üzemben. 



